<p><strong><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;" face="Calibri, Verdana, Helvetica, Arial"><span style="font-size: 11pt;">Hur behandlar programmet näringsmässigt behov och innehåll i modersmjölken ett diande föl (ca 3 månader)?<br /></span></span></strong><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;" face="Calibri, Verdana, Helvetica, Arial"><span style="font-size: 11pt;"><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;" face="Calibri, Verdana, Helvetica, Arial"><span style="font-size: 11pt;">PC-Horse regner ikke på næringsinnhold i morsmelken. Det er generelt vanskelig å beregne næringsopptak i denne alderen da melkemengde kan variere mye og det er også varierende hvor mye føll på 3 måneder har lært seg å spise selv.<br /> Vanligvis legger vi vekt på at avlshoppen får dekket sine behov slik at melkemengden kan bli optimal, og at beitekvaliteten er god. I tillegg må vi følge med på utviklingen og holdet til føllet. Dersom føllets hold ikke er tilfredsstillende bør det få ekstra tilskudd av en kraftfôrblanding til føll/unghester (creep feeding).</span></span></span></span></p>
<p><strong></strong><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;" face="Calibri, Verdana, Helvetica, Arial"><span style="font-size: 11pt;"><strong>Varifrån kommer Vitamin B1-värdena?</strong><i> <br /> </i>När jag kollar i listan över standardgrovfoder har alla grovfodren låga värden för vitamin B1 och referensen för flera av dem är Fodertabeller för idisslare 2003 från SLU. Men när jag kollar i dessa fodertabeller för grovfoder finns inga värden angivna för vitamin B1. Så jag undrar var kommer värdena för B1 ifrån? <br /> &nbsp;<br /> Om man beräknar foderstat i pc-horse med standardgrovfodrens värden för vitaminer blir det så gott som alltid brist på vitamin B1, vilket i förlängningen innebär att vitamintillskott rekommenderas. Enligt Utfodringsrekommendationer för häst från SLU (2011) är bristsymtom för vitamin B1 och B2 inte påvisade hos häst, och hästar på bete, hästar på underhållsfoderstat, hästar i lätt och medelhårt arbete har inget eller mycket ringa behov av tillskottsvitaminer om de får en foderstat grundad på ett välbärgat vallfoder. Jag är själv av åsikten att man ska vara försiktig med vitamintillskott. </span></span></p>
<p><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;" face="Calibri, Verdana, Helvetica, Arial"><span style="font-size: 11pt;"><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;" face="Calibri, Verdana, Helvetica, Arial"><span style="font-size: 11pt;"><strong>Dag Ausbøs svar:</strong> </span></span><span style="color: #1f497d;" color="#1F497D"><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;" face="Calibri, Verdana, Helvetica, Arial"><span style="font-size: 11pt;">Vitamin B1 i standardfôr. Mengden per &nbsp;kg fôr er satt til rundt 2 mg. Dette er &nbsp;hentet fra tabeller i Equine Nutrition and Feeding av David Frape (3.ed).<br /> I våre tabeller (Svensk og dansk) er det ikke oppgitt verdier for B1 i grovfôr.</span></span></span>&nbsp;&nbsp;</span></span></p>
<hr />
<p>&nbsp;</p>
<p><strong></strong><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;" face="Calibri, Verdana, Helvetica, Arial"><span style="font-size: 11pt;"><strong>Tillägg för hullkorrigering?</strong><i> <br /> </i>Jag har räknat på en mager häst och lagt till +50 för korrigering av energibehov under fliken kroppsvikt. När jag sedan kollar under fliken behov är energibehovet ökat men proteinbehovet oförändrat, detta resulterar i en kvot på 4 g smb rp/MJ. Enligt Utfodringsrekommendationer för häst från SLU (2011), sidan 15, ska även tillägget för hullkorrigering för vuxna hästar ha 6 g smb rp/MJ. Gör programmet fel här? <br /></span></span></p>
<p><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;" face="Calibri, Verdana, Helvetica, Arial"><span style="font-size: 11pt;"><strong>Dag Ausbøs svar:</strong> <span style="color: #1f497d;" color="#1F497D"><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;" face="Calibri, Verdana, Helvetica, Arial"><span style="font-size: 11pt;">Når det gjelder protein til hester som får ekstra energi for å legge på seg, &nbsp;så vil ikke behovet øke like mye per energienhet som for underhåll. Ved å gi ekstra energi vil man unngå at hesten bryter &nbsp;ned muskelvev til å dekke energiunderskudd. De endogene tapene av protein vil ikke øke proporsjonalt med den økte energimengden. I NRC2007 er det satt opp at hester som har økt frivillig aktivitet og dermed må ha mer energi for å dekke dette skal ha :<br /> <em>Liten aktivitet:</em> Kroppsvekt *1,08 g råprotein/dag<br /> <em>Moderat økt aktivitet:</em> Kroppsvekt *1,26 g råprotein/dag<br /> <em>Økt aktivitet:</em> Kroppsvekt*1,44 g råprotein/dag<br /> NRC regner en total fordøyelighet av protein i hele rasjonen til 46%. Dette er et meget forsiktig anslag. Normalt sett vil dette være høyere særlig på rasjoner som også inneholder kraftfôr. Til en hest på 500 kg representerer dette 259 til 345 gram fordøyelig råprotein per dag (ford. koeff 0,46). De normene vi bruker i Sverige og Norge vil dekke for dette. Den svenske normen er satt til 6 gram ford. råprot for å ha en sikkerhet da de fleste ikke har eksakt analyse av proteininnholdet i sitt grovfôr.</span></span></span></span></span></p>
<hr />
<p>&nbsp;</p>
<p><strong>På mina hästar är deras behov enligt pc-h högre än om jag räknar 0,2 mg x 100kg kroppsvikt som är enligt "utfodringsrekommendationer"?</strong></p>
<p>Selenbehovet beregnes i PC-Horse etter den offisielle amerikanske NRC-normen fra 2007. &nbsp;Her er behovet for selen definert som 0,1 mg per kg TS i rasjonen. Dette gjelder alle typer hester, unghest-trening-drektig etc. Det som er litt komplisert er at NRC også definerer hva som skal være ”normalt” TS opptak hos ulike typer hester. Til vedlikehold hos voksne hester regnes TS opptaket å være 2 % av kroppsvekt/dag. Det vil si 2 kg TS per 100 kg kroppsvekt. &nbsp;Til hester i trening økes dette til 2,5 – 3,0 % av kroppsvekt. Det samme gjelder for drektige og lakterende hopper og unghester. <br /><br />I tillegg må vi ta hensyn til at NRC normen er en minimumsnorm. Det vil si at vi skal gi et tillegg på ca 20 % for å få en behovsdekning som er i ”Optimalområdet”. Dette blir litt komplisert, men jeg har kontrollert beregningene i PC-Horse og de er korrekte. Den svenske beregningen med 0,2 mg per 100 kg kroppsvekt er en meget forenklet og litt utdatert måte å beregne på. (Dag Austbø)</p>
<p><strong>Vad betyder måttenheterna?</strong></p>
<p>Mg = Milligram = 1000 g<br />Ibland anger leverantörer värden i mcg = 1 miljondels gram = 1000 mg. Om Du har ett värde på 100 mcg = 0,1 mg.</p>
<p>IE = IU (Internationell Enhet / International Unit)</p>
<p><strong>Vil det være muligt at kunne ændre på normerne i PC Horse, hvis man vil arbejde med KER normer?</strong></p>
<p>PC-Horse programmet bruker NRC 2007 normen som er den officielle normen i USA. Det er ikke mulig å &nbsp;få programmet til å beregne behov etter KER normen.</p>
<p><strong>Hur beräknar PC-Horse behovet for föl?</strong></p>
<p>Så länge fölet går vid sidan om mamman så räknar vi med att de antingen är så unga att de huvudsakligen får mjölk, eller att de går på bete. Frampå hösten beräknas fölets behov utifrån ålder och tillväxt på vanligt sätt för unghästar.&nbsp; Mjölkmängden från stoet reduceras betydligt under hösten och vintern och har därför inte särskilt stor betydelse.&nbsp; Vanligtvis är denna period på hösten kort eftersom de flesta föl avskiljes ganska snabbt. Det är generellt vanskligt att fastslå hur mycket mjölk fölet får så sent på laktationsperioden och hur stort näringsinnehållet är i stoets mjölk. Därför har vi satsat på att grovfoder och kraftfoder tillsammans täcker fölets totala näringsbehov.</p>
<p><strong>Kan jag själv mäta TS&nbsp; (torrsubstanshalten) </strong><strong>i mitt hösilage</strong><strong>?</strong></p>
<p>Det är ganska enkelt. Ta ett prov från fodret och klipp det i 5 cm´s bitar och blanda om. Väg upp 100 g och lägg upp i en behållare som du vet vikten på. Väg summan av material och behållare.</p>
<p>Ställ mikron på 90% av max och kör ugnen i ca 5 min. Blanda om materialet lite och kör ytterligare 1 minut. Väg materialet. Kör ytterligare en minut och väg igen. När ingen viktskillnad kan mätas är provet torrt. Annars fortsätt på samma sätt tills allt vatten är borta.</p>
<p>Jämför nu nettovikten (minus behållarens vikt) mellan före och efter torkning. Dividera med % så får du TS-halten i %. För att vara extra noga kan du upprepa provet med två olika satser och ta medelvärdet av de två. Tidsangivelserna är ungefärliga och beror på vilken mikrougn du har. TS-halten ställer du enkelt in i PC-Horse när du lägger in ditt foder.</p>
<p><strong>De som säljer foderautomater påstår att hästar kan fodras med 20-30% mindre fodermängd i många små måltider.&nbsp; Vet ni om det finns forskning på detta? Hästarna kan få mat 12 gånger om dagen. Är det riktigt att ge det om natten eller ska man ge lite varannan timme?</strong></p>
<p style="padding-left: 30px;">När man går från några få (vanligtvis 3) måltider per dag til mmånga måltider kan vi nog förvänta en viss förbättring vi utnyttjandet av fodret. Särskilt för hästar som tränas hårt och får mycket kraftfoder. mena att tala om 20-30 % reducerat foderbehov är att ta i för mycket. Vimkänner inte till några forskningsförsök som har visat något i närheten av detta. Foderautomaterna kan ju bara användas för kraftfoder så grovfodret blir ju som tidigare.</p>
<p style="padding-left: 30px;">Foderautomater och mindre måltider med kraftfoder kan vara förmånligt för hästarna, i synnerhet med tanke på magsår (gäller många hästar) och störningar som krubbitning, ätande av avföring, mm. Det har bl.a visats i Danmark att ökat antal avföringar och mindre portioner reducerar förekomsten av magsår. När det gäller nattfodring vill jag föreslå en sista fodring vid midnatt, därefter avbrott till kl 04. Det har visat sig att detta ätr en rytm som hästarna själv väljer när de går på bete.</p>
<p style="padding-left: 30px;">Jag tycker att du ska värdera insättning av foderautomater. Det kan vara en god åtgärd med hänsyn till hästarnas trivsel. Men förvänta dig int att tjäna in investeringen på minskade foderkostnader. - Dr Dag Austb<span id="result_box" class="short_text"><span style="background-color: #ffffff;" title="Du kan även använda sökfältet i övre högra hörnet.">ø.</span></span></p>
<p><strong>Kan jag ge morötter om min häst har fång?</strong></p>
<p style="padding-left: 30px;">Till hästar med benägenhet för fång ska man försöka reducera fodertyper som innehåller mycket stärkelse (havre, korn, majs och blandningar av dessa) samt fodertyper som innehåller socker.&nbsp; <em>Morötter </em>innehåller ca 600 gram socker per kg torrstoff. Emellertid är moroten vattenrik så&nbsp; den består till 88% av vatten och 12 % torrstoff. Dvs en kilo färsk morot ger ca 72 gram socker. Vårt svar är således: Några morötter om dagen skadar inte, men du bör hålla mängderna under ett kg per dag till en vanlig stor häst om den har problem med fång.</p>
<p><strong>Har B-vitaminer någon inverkan på pälsfällning och pälssättning? I SLU´s Foderbladet Häst Nr1 09 påstår man att B-vitaminer inte har någon positiv inverkan vid pälsfällning och pälssättning, utan att man poängterar att det är protein hästen behöver för detta. Finns någon forskning gjord på just B-vitaminer och päls? </strong></p>
<p style="padding-left: 30px;">Normalt räknar vi med att en frisk häst inte behöver tillskott av B-vitaminer. Men vid sjukdom och behandling med atibiotika eller vid stressande resor är det osäkert vad som gäller. Vi har därför lagt in en "säkerhetsmarginal" för vitaminerna i B-gruppen för att det inte ska uppstå problem vid ändringar i miljö eller stress. Det är också viktigt att tillföra Kobolt då det annars uppstår brist på B12-vitamin.</p>