(534,612,'Cyanokobalamin (B12)','cyanokobalamin-b12','<p>Cyanokobalamin inneholder kobolt. Det er ganske stabilt. Absorpsjon er avhengig av et molekyl som syntetiseres i magesekken (uten magesekk ingen B12-absorpsjon), transporteres i blodet med et spesialprotein, lagres i lever. Fungerer ved å overføre metylgrupper i syntese og nedbrytningsreaksjoner (metylgrupper er anvendelige til så mangt), DNA og hemoglobinsyntese. B12 er nødvendig for at folacin skal holde seg i aktiv form, og for normal produksjon av myelin som isolerer nerveceller. Det inngår også som kofaktor i glukoneogenesen av propionsyre til succinyl-CoA. <br /><br />Mangelsymptomer: B12 mangel er ikke observert hos hest. Hos andre dyr kan mangel gi samme utslag som folacinmangel. Trolig er det første problemet som oppstår mangel på folacin. Dvs. at B12-mangel er en sekundær folacinmangel. (Perniciøs anemi hos mennesker er en B12-mangel som skyldes manglende syntese i magesekken av proteinet som er nødvendig for absorpsjon av B12.) <br /><br />Giftighet: Lite giftig <br />Behov: Ikke fastlagt hos hest. <br />Kilder: Kun animalske fôrmidler og enkelte mikroorganismer (noen av dem finnes i tarmfloraen, må tilføres kobolt). <br />Samspill: Med folacin og kolin. <br /><br />Vegetarianere kan lett få B12-mangel. Det samme gjelder drøvtyggere på koboltfattig mark. De fleste kraftfôr og allsidige tilskuddsfôr til hest er tilsatt cyanokobalamin.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:17:04',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:17:04','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,23,'Vitamin B12 i hest, hest og vitamin B12, Cyanokobalamin','Cyanokobalamin (B12) inneholder kobolt. Det er ganske stabilt. Absorpsjon er avhengig av et molekyl som syntetiseres i magesekken (uten magesekk ingen B12-absorpsjon), transporteres i blodet med et spesialprotein, lagres i lever. Fungerer ved å overføre metylgrupper i syntese og nedbrytningsreaksjoner (metylgrupper er anvendelige til så mangt), DNA og hemoglobinsyntese. B12 er nødvendig for at folacin skal holde seg i aktiv form, og for normal produksjon av myelin som isolerer nerveceller. Det inngår også som kofaktor i glukoneogenesen av propionsyre til succinyl-CoA.',1,10173,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(535,613,'B12-vitamin','b12-vitamin55990','Cyanokobalamin (B12) - Cyanokobalamin innehåller kobolt. Det är ganska stabilt. Upptaget avhänger en molekyl som syntetiseras i magesäcken (utan magsäck inget B12-upptag), transporteras i blodet med ett specialprotein, lagras i levern. Fungerar genom att overföra metylgrupper i syntes och nedbrytningsreaktioner, DNA och hemoglobinsyntes. B12 är nödvändig för att folacin skall hålla sig i aktiv form, och för normal produktion av myelin som isolerar nervceller. Det ingår också som medfaktor i glukoneochenesen av propionsyre till succinyl-CoA. <br /><br />Bristsymptom: B12 brist har inte observerats hos häst. Hos andra djur kan brist ge samma utslag som folacinbrist. Troligen är det första problemet som uppstår en brist på folacin. Dvs. att B12-brist är en sekundär folacinbrist. (Perniciøs anemi hos människor är en B12-brist som skylls på bristande syntes i magesäcken av proteinet som är nödvändig för absorbtion av B12.) <br /><br /><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Lite giftig<br />Behov: Inte fastlagt hos häst.<br />Källor: Endast animalska fodermedel och vissa mikroorganismer (några av dem finns itarmfloran, kobolt måste tillföras).<br />Samspel: Med folacin och kolin. <br /><br />Vegetarianer kan lätt få B12-brist. Detsamma gäller idisslare på koboltfattig mark. De flesta kraftfoder och allsidiga tilllskottsfoder till häst har tillsatts cyanokobalamin.','',1,8,'2008-09-09 09:17:04',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:17:04','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,23,'','',1,10173,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(536,614,'B12-vitamin','b12-vitamin60961','<p>Cyanokobalamin (B12) - Cyanokobalamin innehåller kobolt. Det är ganska stabilt. Upptaget avhänger en molekyl som syntetiseras i magesäcken (utan magsäck inget B12-upptag), transporteras i blodet med ett specialprotein, lagras i levern. Fungerar genom att overföra metylgrupper i syntes och nedbrytningsreaktioner, DNA och hemoglobinsyntes. B12 är nödvändig för att folacin skall hålla sig i aktiv form, och för normal produktion av myelin som isolerar nervceller. Det ingår också som medfaktor i glukoneochenesen av propionsyre till succinyl-CoA. <br /><br />Bristsymptom: B12 brist har inte observerats hos häst. Hos andra djur kan brist ge samma utslag som folacinbrist. Troligen är det första problemet som uppstår en brist på folacin. Dvs. att B12-brist är en sekundär folacinbrist. (Perniciøs anemi hos människor är en B12-brist som skylls på bristande syntes i magesäcken av proteinet som är nödvändig för absorbtion av B12.) <br /><br /><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" height=\"20\" width=\"239\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>Giftighet: Lite giftig<br />Behov: Inte fastlagt hos häst.<br />Källor: Endast animalska fodermedel och vissa mikroorganismer (några av dem finns itarmfloran, kobolt måste tillföras).<br />Samspel: Med folacin och kolin. <br /><br />Vegetarianer kan lätt få B12-brist. Detsamma gäller idisslare på koboltfattig mark. De flesta kraftfoder och allsidiga tilllskottsfoder till häst har tillsatts cyanokobalamin.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:17:04',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:17:04','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,23,'B12-vitamin för häst, hästens vitaminbehov, vitaminbehov häst','Bristsymptom: B12 brist har inte observerats hos häst. Hos andra djur kan brist ge samma utslag som folacinbrist. Troligen är det första problemet som uppstår en brist på folacin. Dvs. att B12-brist är en sekundär folacinbrist. (Perniciøs anemi hos människor är en B12-brist som skylls på bristande syntes i magesäcken av proteinet som är nödvändig för absorbtion av B12.)',1,10173,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(537,615,'B2-vitamin (Riboflavin)','b2-vitamin70022','<p>Riboflavin fosforyleres ved absorption til flavinmononukleotid (FMN) som i andre væv kan kobles til adenosinmonofosfat og danne flavin adenin dinukleotid (FAD). Både FMN og FAD fungerer som cofaktorer i utallige enzymatiske reaktioner; eksempler: FMN indgår i elektrontransportkæden og i aminosyreoxidaser, FAD indgår i 3 trin i Krebscyklus og 1 trin i fedtsyreokxydationen. Kanaliserer elektroner ind i elektrontransportkæden.</p>\r\n<p>Mangelsymptomer: Riboflavinmangel er aldrig blevet rapporteret hos heste. Fra andre dyr kender vi til symptomer som hudforandringer, eksem, rynker, øjneskader (gris), bevægelsesforstyrrelser (fjerkræ går på hælene med tæerne krøllet indover).</p>\r\n<p>Giftighed: Ikke giftigt.<br />Antaget behov: 2-4 mg/kg tørstof i rationen<br />Kilder: Græs, hø, oliefrø, sildemel, gær.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:18:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:18:29','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,10,'','',1,11463,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(538,616,'B2-vitamin','b2-vitamin81072','Riboflavin (B2) - Riboflavin fosforyleras vid absorbtion tilll flavinmononukleotid (FMN) som i andra hand kan kopplas till adenosinmonofosfat och danne flavin adenin dinukleotid (FAD). Både FMN och FAD fungerar som medfaktorer i otaliga enzymatiska reaktioner; exempelvis: FMN ingår i elektrontransportkedjan och i aminosyreoxidanter, FAD ingår i 3 trinn i Krebssyklus och 1 trinn i fettsyreoxidationen. Kanaliserar elektroner in i elekstrontransportkedjan. <br /><br />Bristsymptom: Riboflavinbrist har aldrig blivit rapporterat hos häst. Från andra djur känner man till symptom som hudforändringar, eksem, rynkor, ögonskador (gris), m.fl. <br /><br /><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Ej giftig. <br />Källor: Gräs, hö, oljefrö,fiskmjö, jäst.','',1,8,'2008-09-09 09:18:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:18:29','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,10,'','',1,11463,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(539,617,'B2-vitamin','b2-vitamin40255','Riboflavin (B2) - Riboflavin fosforyleras vid absorbtion tilll flavinmononukleotid (FMN) som i andra hand kan kopplas till adenosinmonofosfat och danne flavin adenin dinukleotid (FAD). Både FMN och FAD fungerar som medfaktorer i otaliga enzymatiska reaktioner; exempelvis: FMN ingår i elektrontransportkedjan och i aminosyreoxidanter, FAD ingår i 3 trinn i Krebssyklus och 1 trinn i fettsyreoxidationen. Kanaliserar elektroner in i elekstrontransportkedjan. <br /><br />Bristsymptom: Riboflavinbrist har aldrig blivit rapporterat hos häst. Från andra djur känner man till symptom som hudforändringar, eksem, rynkor, ögonskador (gris), m.fl. <br /><br /><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Ej giftig. <br />Källor: Gräs, hö, oljefrö,fiskmjö, jäst.','',1,8,'2008-09-09 09:18:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:18:29','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,10,'','',1,11463,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(540,618,'B2-vitamin','b2-vitamin52111','Riboflavin (B2) - Riboflavin fosforyleras vid absorbtion tilll flavinmononukleotid (FMN) som i andra hand kan kopplas till adenosinmonofosfat och danne flavin adenin dinukleotid (FAD). Både FMN och FAD fungerar som medfaktorer i otaliga enzymatiska reaktioner; exempelvis: FMN ingår i elektrontransportkedjan och i aminosyreoxidanter, FAD ingår i 3 trinn i Krebssyklus och 1 trinn i fettsyreoxidationen. Kanaliserar elektroner in i elekstrontransportkedjan. <br /><br />Bristsymptom: Riboflavinbrist har aldrig blivit rapporterat hos häst. Från andra djur känner man till symptom som hudforändringar, eksem, rynkor, ögonskador (gris), m.fl. <br /><br /><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Ej giftig. <br />Källor: Gräs, hö, oljefrö,fiskmjö, jäst.','',1,8,'2008-09-09 09:18:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:18:29','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,10,'','',1,11463,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(541,619,'Vitamin B2 Riboflavin','vitamin-b2-riboflavin','<p>Riboflavin fosforyleres ved absorpsjon til flavinmononukleotid (FMN) som i andre vev kan koples til adenosinmonofosfat og danne flavin adenin dinukleotid (FAD). Både FMN og FAD fungerer som kofaktorer i utallige enzymatiske reaksjoner; eksempler: FMN inngår i elektrontransportkjeden og i aminosyreoksidaser, FAD inngår i 3 trinn i Krebssyklus og 1 trinn i fettsyreoksidasjonen. Kanaliserer elektroner inn i elekstrontransportkjeden. <br /><br />Mangelsymptomer: Riboflavinmangel har aldri blitt rapportert hos hest. Fra andre dyr kjenner en til symptomer som hudforandringer, eksem, rynker, øyenskader (gris), bevegelseshemming (fjørfe går på helene med tærne krøllet innover). <br /><br />Giftighet: Ikke giftig. <br />Kilder: Gras, høy, oljefrø, sildemel, gjær.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:18:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:18:29','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,10,'Vitamin B2 Riboflavin i hest','Riboflavin fosforyleres ved absorpsjon til flavinmononukleotid (FMN) som i andre vev kan koples til adenosinmonofosfat og danne flavin adenin dinukleotid (FAD). Både FMN og FAD fungerer som kofaktorer i utallige enzymatiske reaksjoner; eksempler: FMN inngår i elektrontransportkjeden og i aminosyreoksidaser, FAD inngår i 3 trinn i Krebssyklus og 1 trinn i fettsyreoksidasjonen. Kanaliserer elektroner inn i elekstrontransportkjeden.',1,11463,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(542,620,'B2-vitamin','b2-vitamin86611','Riboflavin (B2) - Riboflavin fosforyleras vid absorbtion tilll flavinmononukleotid (FMN) som i andra hand kan kopplas till adenosinmonofosfat och danne flavin adenin dinukleotid (FAD). Både FMN och FAD fungerar som medfaktorer i otaliga enzymatiska reaktioner; exempelvis: FMN ingår i elektrontransportkedjan och i aminosyreoxidanter, FAD ingår i 3 trinn i Krebssyklus och 1 trinn i fettsyreoxidationen. Kanaliserar elektroner in i elekstrontransportkedjan. <br /><br />Bristsymptom: Riboflavinbrist har aldrig blivit rapporterat hos häst. Från andra djur känner man till symptom som hudforändringar, eksem, rynkor, ögonskador (gris), m.fl. <br /><br /><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Ej giftig. <br />Källor: Gräs, hö, oljefrö,fiskmjö, jäst.','',1,8,'2008-09-09 09:18:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:18:29','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,10,'','',1,11463,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(543,621,'B2-vitamin','b2-vitamin45562','<p>Riboflavin (B2) - Riboflavin fosforyleras vid absorbtion tilll flavinmononukleotid (FMN) som i andra hand kan kopplas till adenosinmonofosfat och danne flavin adenin dinukleotid (FAD). Både FMN och FAD fungerar som medfaktorer i otaliga enzymatiska reaktioner; exempelvis: FMN ingår i elektrontransportkedjan och i aminosyreoxidanter, FAD ingår i 3 trinn i Krebssyklus och 1 trinn i fettsyreoxidationen. Kanaliserar elektroner in i elekstrontransportkedjan. <br /><br />Bristsymptom hos hästar: Riboflavinbrist har aldrig blivit rapporterat hos häst. Från andra djur känner man till symptom som hudforändringar, eksem, rynkor, ögonskador (gris), m.fl. <br /><br /><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" height=\"20\" width=\"239\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>Giftighet: Ej giftig. <br />Källor: Gräs, hö, oljefrö,fiskmjö, jäst.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:18:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:18:29','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,10,'B2-vitamin för häst, hästens vitaminbehov, vitaminbehov häst','B2-vitamin. Bristsymptom hos hästar: Riboflavinbrist har aldrig blivit rapporterat hos häst. Från andra djur känner man till symptom som hudforändringar, eksem, rynkor, ögonskador (gris), m.fl.',1,11463,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(544,622,'B6-vitamin (Pyrodoksin)','b6-vitamin888','<p>Pyridoksin er varmestabilt, men ødelægges af UV-lys. Transporteres til lever og fosforyleres efter behov, transporteres i blodet bundet til et specielt protein. Fungerer i aldehydform som pyridoksalfosfat.</p>\r\n<p>Virker som cofaktor i alle transamineringsreaktioner som en \"Shiffs base\", dvs nødvendig for nedbrydning af de fleste aminosyrer. Indgår også i en række andre centrale reaktioner. Syntetiseres af tarmfloraen hos heste.</p>\r\n<p>Mangelsymptomer: Pyridoksinmangel er ikke påvist hos heste. Hos andre dyr giver mangel anemi og kramper.</p>\r\n<p>Giftighed: Kun lidt giftigt.<br />Behov: Ikke fastlagt hos hest.<br />Kilder: Korn, grønne planter, gær, kød, lever.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:20:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:20:06','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,5,'','',1,91001,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(545,623,'B6-vitamin','b6-vitamin67285','<p>Pyridoksin (B6) - Pyridoksin är värmestabilt, men förstörs av UV-ljus. Transporteras till lever och fosforyleras efter behov, transporteras i blodet bundet till ett speciellt protein. Fungerar i aldehydform som pyridoksalfosfat. <br /><br />Verkar som medfaktor i alla transamineringsreaktioner som en \"Shiffs base\", dvs nödvändig för nedbrytning av de flesta aminosyror. Strukturell del av glykochen fosforylase (medfaktor). Ingår också i en rad andra centrala reaktioner. Syntetiseras av tarmfloran hos häst. <br /><br />Bristsymptom: Pyridoksinbrist är inte påvisat hos häst. Hos andra djur ger det brist anemi och kramper.</p>\r\n<p><br /><br /><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>Giftighet: Lite giftig. <br />Behov: Ikke fastlagt hos häst. <br />Källor: Korn, gröna växter, jäst , kött, lever.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:20:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:20:06','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,5,'','',1,91001,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(546,624,'B6-vitamin','b6-vitamin21755','<p>Pyridoksin (B6) - Pyridoksin är värmestabilt, men förstörs av UV-ljus. Transporteras till lever och fosforyleras efter behov, transporteras i blodet bundet till ett speciellt protein. Fungerar i aldehydform som pyridoksalfosfat. <br /><br />Verkar som medfaktor i alla transamineringsreaktioner som en \"Shiffs base\", dvs nödvändig för nedbrytning av de flesta aminosyror. Strukturell del av glykochen fosforylase (medfaktor). Ingår också i en rad andra centrala reaktioner. Syntetiseras av tarmfloran hos häst. <br /><br />Bristsymptom: Pyridoksinbrist är inte påvisat hos häst. Hos andra djur ger det brist anemi och kramper.</p>\r\n<p><br /><br /><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>Giftighet: Lite giftig. <br />Behov: Ikke fastlagt hos häst. <br />Källor: Korn, gröna växter, jäst , kött, lever.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:20:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:20:06','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,5,'','',1,91001,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(547,625,'B6-vitamin','b6-vitamin32513','<p>Pyridoksin (B6) - Pyridoksin är värmestabilt, men förstörs av UV-ljus. Transporteras till lever och fosforyleras efter behov, transporteras i blodet bundet till ett speciellt protein. Fungerar i aldehydform som pyridoksalfosfat. <br /><br />Verkar som medfaktor i alla transamineringsreaktioner som en \"Shiffs base\", dvs nödvändig för nedbrytning av de flesta aminosyror. Strukturell del av glykochen fosforylase (medfaktor). Ingår också i en rad andra centrala reaktioner. Syntetiseras av tarmfloran hos häst. <br /><br />Bristsymptom: Pyridoksinbrist är inte påvisat hos häst. Hos andra djur ger det brist anemi och kramper.</p>\r\n<p><br /><br /><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>Giftighet: Lite giftig. <br />Behov: Ikke fastlagt hos häst. <br />Källor: Korn, gröna växter, jäst , kött, lever.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:20:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:20:06','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,5,'','',1,91001,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(548,626,'B6-vitamin','b6-vitamin9762','<p>Pyridoksin (B6) - Pyridoksin är värmestabilt, men förstörs av UV-ljus. Transporteras till lever och fosforyleras efter behov, transporteras i blodet bundet till ett speciellt protein. Fungerar i aldehydform som pyridoksalfosfat. <br /><br />Verkar som medfaktor i alla transamineringsreaktioner som en \"Shiffs base\", dvs nödvändig för nedbrytning av de flesta aminosyror. Strukturell del av glykochen fosforylase (medfaktor). Ingår också i en rad andra centrala reaktioner. Syntetiseras av tarmfloran hos häst. <br /><br />Bristsymptom: Pyridoksinbrist är inte påvisat hos häst. Hos andra djur ger det brist anemi och kramper. <br /><br />Giftighet: Lite giftig. <br />Behov: Ikke fastlagt hos häst. <br />Källor: Korn, gröna växter, jäst , kött, lever.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:20:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:20:06','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,5,'B6-vitamin i hest','Pyridoksin (B6) - Pyridoksin är värmestabilt, men förstörs av UV-ljus. Transporteras till lever och fosforyleras efter behov, transporteras i blodet bundet till ett speciellt protein. Fungerar i aldehydform som pyridoksalfosfat.\r\nVerkar som medfaktor i alla transamineringsreaktioner som en \"Shiffs base\", dvs nödvändig för nedbrytning av de flesta aminosyror. Strukturell del av glykochen fosforylase (medfaktor). Ingår också i en rad andra centrala reaktioner. Syntetiseras av tarmfloran hos häst. Bristsymptom: Pyridoksinbrist är inte påvisat hos häst. Hos andra djur ger det brist anemi och kramper.',1,91001,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(549,627,'B6-vitamin','b6-vitamin40856','<p>Pyridoksin (B6) - Pyridoksin är värmestabilt, men förstörs av UV-ljus. Transporteras till lever och fosforyleras efter behov, transporteras i blodet bundet till ett speciellt protein. Fungerar i aldehydform som pyridoksalfosfat. <br /><br />Verkar som medfaktor i alla transamineringsreaktioner som en \"Shiffs base\", dvs nödvändig för nedbrytning av de flesta aminosyror. Strukturell del av glykochen fosforylase (medfaktor). Ingår också i en rad andra centrala reaktioner. Syntetiseras av tarmfloran hos häst. <br /><br />Bristsymptom: Pyridoksinbrist är inte påvisat hos häst. Hos andra djur ger det brist anemi och kramper.</p>\r\n<p><br /><br /><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>Giftighet: Lite giftig. <br />Behov: Ikke fastlagt hos häst. <br />Källor: Korn, gröna växter, jäst , kött, lever.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:20:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:20:06','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,5,'','',1,91001,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(550,628,'B6-vitamin','b6-vitamin22329','<p>Pyridoksin (B6) - Pyridoksin är värmestabilt, men förstörs av UV-ljus. Transporteras till lever och fosforyleras efter behov, transporteras i blodet bundet till ett speciellt protein. Fungerar i aldehydform som pyridoksalfosfat. <br /><br />B6 verkar som medfaktor i alla transamineringsreaktioner som en \"Shiffs base\", dvs nödvändig för nedbrytning av de flesta aminosyror. Strukturell del av glykochen fosforylase (medfaktor). Ingår också i en rad andra centrala reaktioner. Syntetiseras av tarmfloran hos häst. <br /><br />Bristsymptom hos hästar: Pyridoksinbrist är inte påvisat hos häst. Hos andra djur ger det brist anemi och kramper.</p>\r\n<p><br /><br /><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" height=\"20\" width=\"239\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>Giftighet: Lite giftig. <br />Behov: Ikke fastlagt hos häst. <br />Källor: Korn, gröna växter, jäst , kött, lever.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:20:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:20:06','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,5,'B6-vitamin för häst, hästens vitaminbehov, vitaminbehov häst','B6 verkar som medfaktor i alla transamineringsreaktioner som en \"Shiffs base\", dvs nödvändig för nedbrytning av de flesta aminosyror. Strukturell del av glykochen fosforylase (medfaktor). Ingår också i en rad andra centrala reaktioner. Syntetiseras av tarmfloran hos häst.\r\n\r\nBristsymptom hos hästar: Pyridoksinbrist är inte påvisat hos häst. Hos andra djur ger det brist anemi och kramper.',1,91001,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(551,629,'Pantotensyre','patotensyre51300','<p>Navnet pantotensyre betyder \"findes overalt\". Pantotensyren er forholdsvis stabil, men nedbrydes af varme, syre og base. Pantotensyre indgår i opbygningen af coenzym A og af det enzymkompleks som syntetiserer fedtsyrer. Syntetiseres af tarmfloraen hos heste.</p>\r\n<p>Mangelsymptomer: Pantotensyremangel er ikke påvist hos heste. Hos andre dyr kan mangel give gråt hår, reproduktionsproblemer, eksem, mundsår og bevægelseshæmning .</p>\r\n<p>Giftighed: Ikke giftigt<br />Behov: Ikke fastlagt hos heste.<br />Kilder: De fleste fodermidler indeholder rigeligt med pantotensyre, grønne planter mest.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:22:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:22:47','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,28,'','',1,22254,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(552,630,'Pantotensyre','patotensyre88754','Namnet pantotensyre betyder \"finnes överallt\". Den är förhållandevis stabil, men bryts ned av värme, syre och bas . Pantotensyre är en strukturell del av koenzym A och av enzymkomplexet som syntetiserar fettsyror. Syntetiseras av tarmfloraen hos häst. <br /><br />Bristsymptom: Pantotensyrebrist är inte påvisat hos häst. Hos andra djur kan brist ge grått hår, reproduktionsproblem, eksem, munsår och utvecklingsstörningar . <br /><br /><img alt=\"beraknasej\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknasej.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Ej giftig <br />Behov: Inte fastlagt hos häst. <br />Källor: De flesta foder innehåller bra med pantotensyre, gröna växter mest.','',1,8,'2008-09-09 09:22:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:22:47','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,28,'','',1,22254,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(553,631,'Pantotensyre','patotensyre57202','Namnet pantotensyre betyder \"finnes överallt\". Den är förhållandevis stabil, men bryts ned av värme, syre och bas . Pantotensyre är en strukturell del av koenzym A och av enzymkomplexet som syntetiserar fettsyror. Syntetiseras av tarmfloraen hos häst. <br /><br />Bristsymptom: Pantotensyrebrist är inte påvisat hos häst. Hos andra djur kan brist ge grått hår, reproduktionsproblem, eksem, munsår och utvecklingsstörningar . <br /><br /><img alt=\"beraknasej\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknasej.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Ej giftig <br />Behov: Inte fastlagt hos häst. <br />Källor: De flesta foder innehåller bra med pantotensyre, gröna växter mest.','',1,8,'2008-09-09 09:22:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:22:47','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,28,'','',1,22254,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(554,632,'Pantotensyre','patotensyre85208','Namnet pantotensyre betyder \"finnes överallt\". Den är förhållandevis stabil, men bryts ned av värme, syre och bas . Pantotensyre är en strukturell del av koenzym A och av enzymkomplexet som syntetiserar fettsyror. Syntetiseras av tarmfloraen hos häst. <br /><br />Bristsymptom: Pantotensyrebrist är inte påvisat hos häst. Hos andra djur kan brist ge grått hår, reproduktionsproblem, eksem, munsår och utvecklingsstörningar . <br /><br /><img alt=\"beraknasej\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknasej.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Ej giftig <br />Behov: Inte fastlagt hos häst. <br />Källor: De flesta foder innehåller bra med pantotensyre, gröna växter mest.','',1,8,'2008-09-09 09:22:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:22:47','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,28,'','',1,22254,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(555,633,'Pantotensyre','patotensyre61297','Navnet pantotensyre betyr \"finnes overalt\". Den er forholdsvis stabil, men brytes ned av varme, syre og base. Pantotensyre er en strukturell del av koenzym A og av enzymkomplekset som syntetiserer fettsyrer. Syntetiseres av tarmfloraen hos hest. <br /><br />Mangelsymptomer: Pantotensyremangel er ikke påvist hos hest. Hos andre dyr kan mangel gi grått hår, reproduksjonsproblemer, eksem, munnsår og bevegelseshemming. <br /><br />Giftighet: Ikke giftig <br />Behov: Ikke fastlagt hos hest. <br />Kilder: De fleste fôrmidler inneholder bra med pantotensyre, grønne vekster mest.','',1,8,'2008-09-09 09:22:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:22:47','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,28,'','',1,22254,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(556,634,'Pantotensyre','patotensyre9738','Namnet pantotensyre betyder \"finnes överallt\". Den är förhållandevis stabil, men bryts ned av värme, syre och bas . Pantotensyre är en strukturell del av koenzym A och av enzymkomplexet som syntetiserar fettsyror. Syntetiseras av tarmfloraen hos häst. <br /><br />Bristsymptom: Pantotensyrebrist är inte påvisat hos häst. Hos andra djur kan brist ge grått hår, reproduktionsproblem, eksem, munsår och utvecklingsstörningar . <br /><br /><img alt=\"beraknasej\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknasej.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Ej giftig <br />Behov: Inte fastlagt hos häst. <br />Källor: De flesta foder innehåller bra med pantotensyre, gröna växter mest.','',1,8,'2008-09-09 09:22:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:22:47','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,28,'','',1,22254,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(557,635,'Pantotensyre','patotensyre50695','<p>Namnet pantotensyre betyder \"finnes överallt\". Den är förhållandevis stabil, men bryts ned av värme, syre och bas . Pantotensyre är en strukturell del av koenzym A och av enzymkomplexet som syntetiserar fettsyror. Syntetiseras av tarmfloraen hos häst. <br /><br />Bristsymptom hos hästar: Pantotensyrebrist är inte påvisat hos häst. Hos andra djur kan brist ge grått hår, reproduktionsproblem, eksem, munsår och utvecklingsstörningar . <br /><br /><img alt=\"beraknasej\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknasej.jpg\" height=\"20\" width=\"239\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>Giftighet: Ej giftig <br />Behov: Inte fastlagt hos häst. <br />Källor: De flesta foder innehåller bra med pantotensyre, gröna växter mest.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:22:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:22:47','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,28,'pantotensyre i hästar, hästar och pantotensyre','Pantotensyre är en strukturell del av koenzym A och av enzymkomplexet som syntetiserar fettsyror. Syntetiseras av tarmfloraen hos häst.\r\n\r\nBristsymptom hos hästar: Pantotensyrebrist är inte påvisat hos häst. Hos andra djur kan brist ge grått hår, reproduktionsproblem, eksem, munsår och utvecklingsstörningar .',1,22254,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(558,636,'Niacin','niacin57266','<p>Niacin kan sandsynligvis omdannes fra aminosyren tryptofan: 35 mg tryptofan -&gt; 1 - 10 mg niacin. Niacin er meget stabilt ved lagring. Omsættes hurtigt til NAD efter absorption. Er cofaktor som NAD i katabolske reaktioner og NADP i syntesereaktioner (bl.a fedtsyntese). Kan syntetiseres af tarmfloraen.</p>\r\n<p>Mangelsymptomer: Niacinmangel er ikke kendt hos heste, men hos andre dyr kan mangel give hudforandringer, særlig hud som udsættes for lys, diaré, forandringer i nervesystemet. Optræder sjældent alene, og mest sammen med tiaminmangel (B1).</p>\r\n<p>Giftighed: Lidt giftig.<br />Behov: Ikke opgivet<br />Kilder: Græs, hø, fiskemel, gær.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:23:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:23:29','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,19,'','',1,8070,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(559,637,'Niacin','niacin71881','Niacin kan sannolikt ombildas från aminosyran tryptofan: 35 mg tryptofan -&gt; 1 - 10 mg niacin. Niacin är mycket stabilt vid lagring. Omsätts snabbt till NAD efter absorbtion. Är medfaktor som NAD i kataboliska reaktioner och NADP i syntesreaktioner (bl.a fettsyntes). Kan syntetiseras av tarmfloran. <br /><br />Bristsymptom: Niacinbrist är inte känt hos häst, men hos andra djur kan brist ge hudforändringar, särskilt hud som utsätts för ljus, diarré, förändringar i nervsystemet. Uppträder sällan ensamt, oftast i samband med tiaminbrist (B1). <br /><br /><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Lite giftig. <br />Behov: Ej uppgivet <br />Källor: Gräs, hö, fiskmjöl, jäst .','',1,8,'2008-09-09 09:23:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:23:29','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,19,'','',1,8070,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(560,638,'Niacin','niacin94589','Niacin kan sannolikt ombildas från aminosyran tryptofan: 35 mg tryptofan -&gt; 1 - 10 mg niacin. Niacin är mycket stabilt vid lagring. Omsätts snabbt till NAD efter absorbtion. Är medfaktor som NAD i kataboliska reaktioner och NADP i syntesreaktioner (bl.a fettsyntes). Kan syntetiseras av tarmfloran. <br /><br />Bristsymptom: Niacinbrist är inte känt hos häst, men hos andra djur kan brist ge hudforändringar, särskilt hud som utsätts för ljus, diarré, förändringar i nervsystemet. Uppträder sällan ensamt, oftast i samband med tiaminbrist (B1). <br /><br /><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Lite giftig. <br />Behov: Ej uppgivet <br />Källor: Gräs, hö, fiskmjöl, jäst .','',1,8,'2008-09-09 09:23:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:23:29','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,19,'','',1,8070,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(561,639,'Niacin','niacin5712','Niacin kan sannolikt ombildas från aminosyran tryptofan: 35 mg tryptofan -&gt; 1 - 10 mg niacin. Niacin är mycket stabilt vid lagring. Omsätts snabbt till NAD efter absorbtion. Är medfaktor som NAD i kataboliska reaktioner och NADP i syntesreaktioner (bl.a fettsyntes). Kan syntetiseras av tarmfloran. <br /><br />Bristsymptom: Niacinbrist är inte känt hos häst, men hos andra djur kan brist ge hudforändringar, särskilt hud som utsätts för ljus, diarré, förändringar i nervsystemet. Uppträder sällan ensamt, oftast i samband med tiaminbrist (B1). <br /><br /><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Lite giftig. <br />Behov: Ej uppgivet <br />Källor: Gräs, hö, fiskmjöl, jäst .','',1,8,'2008-09-09 09:23:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:23:29','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,19,'','',1,8070,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(562,640,'Niacin','niacin35379','Niacin kan sannsynligvis omdannes fra aminosyren tryptofan: 35 mg tryptofan -&gt; 1 - 10 mg niacin. Niacin er meget stabilt ved lagring. Omsettes raskt til NAD etter absorpsjon. Er kofaktor som NAD i katabolske reaksjoner og NADP i syntesereaksjoner (bl.a fettsyntese). Kan syntetiseres av tarmfloraen. <br /><br />Mangelsymptomer: Niacinmangel er ikke kjent hos hest, men hos andre dyr kan mangel gi hudforandringer, særlig hud som utsettes for lys, diaré, forandringer i nervesystemet. Opptrer sjelden alene, mest sammen med tiaminmangel (B1). <br /><br />Giftighet: Lite giftig. <br />Behov: Ikke oppgitt <br />Kilder: Gras, høy, fiskemel, gjær.','',1,8,'2008-09-09 09:23:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:23:29','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,19,'','',1,8070,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(563,641,'Niacin','niacin42425','Niacin kan sannolikt ombildas från aminosyran tryptofan: 35 mg tryptofan -&gt; 1 - 10 mg niacin. Niacin är mycket stabilt vid lagring. Omsätts snabbt till NAD efter absorbtion. Är medfaktor som NAD i kataboliska reaktioner och NADP i syntesreaktioner (bl.a fettsyntes). Kan syntetiseras av tarmfloran. <br /><br />Bristsymptom: Niacinbrist är inte känt hos häst, men hos andra djur kan brist ge hudforändringar, särskilt hud som utsätts för ljus, diarré, förändringar i nervsystemet. Uppträder sällan ensamt, oftast i samband med tiaminbrist (B1). <br /><br /><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Lite giftig. <br />Behov: Ej uppgivet <br />Källor: Gräs, hö, fiskmjöl, jäst .','',1,8,'2008-09-09 09:23:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:23:29','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,19,'','',1,8070,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(564,642,'Niacin','niacin15182','<p>Niacin kan sannolikt ombildas från aminosyran tryptofan: 35 mg tryptofan -&gt; 1 - 10 mg niacin. Niacin är mycket stabilt vid lagring. Omsätts snabbt till NAD efter absorbtion. Är medfaktor som NAD i kataboliska reaktioner och NADP i syntesreaktioner (bl.a fettsyntes). Kan syntetiseras av tarmfloran. <br /><br />Bristsymptom: Niacinbrist är inte känt hos häst, men hos andra djur kan brist ge hudforändringar, särskilt hud som utsätts för ljus, diarré, förändringar i nervsystemet. Uppträder sällan ensamt, oftast i samband med tiaminbrist (B1). <br /><br /><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" height=\"20\" width=\"239\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>Giftighet: Lite giftig. <br />Behov: Ej uppgivet <br />Källor: Gräs, hö, fiskmjöl, jäst .</p>','',1,8,'2008-09-09 09:23:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:23:29','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,19,'hästens niacinbehov, hästar och niacin, hästens behov av niacin','Niacin kan sannolikt ombildas från aminosyran tryptofan: 35 mg tryptofan -> 1 - 10 mg niacin. Niacin är mycket stabilt vid lagring. Omsätts snabbt till NAD efter absorbtion. Är medfaktor som NAD i kataboliska reaktioner och NADP i syntesreaktioner (bl.a fettsyntes). Kan syntetiseras av tarmfloran.\r\n\r\nBristsymptom: Niacinbrist är inte känt hos häst, men hos andra djur kan brist ge hudforändringar, särskilt hud som utsätts för ljus, diarré, förändringar i nervsystemet. Uppträder sällan ensamt, oftast i samband med tiaminbrist (B1).',1,8070,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(565,643,'B1-vitamin (Tiamin)','b1-vitamin56628','<p>Kofaktor i to typer     oxydative  dekarboksyleringsreaktioner:</p>\r\n<p>1) Pyruvat -&gt; Acetyl-CoA, alfa-ketoglutarat -&gt; Succinyl-CoA<br />2) I pentosefosfat-shunten.</p>\r\n<p>Mangelsymptomer: Mangel som er fremkaldt i forsøg har vist forstyrrelser i nerveoverføringer på grund af ophobning af pyruvat som er giftig, kramper i halsmuskelen, ødemer , fordøjelsesproblemer, nedsat hjerteslag (kaldes beri beri hos menneske).</p>\r\n<p>Giftighed: Ikke giftigt.<br />Antaget behov: 3-5 mg/kg tørstof i rationen<br />Kilder: Korn og gær</p>','',1,8,'2008-09-09 09:24:23',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:24:23','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,13,'','',1,8559,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(566,644,'B1-vitamin (Tiamin)','b1-vitamin66421','Tiamin (B1) - Bidragsfaktor i två slags oxidativa dekolksyleringsreaktioner : <br /><br />1) Pyruvat -&gt; Acetyl-CoA, alfa-ketochlutarat -&gt; Succinyl-CoA <br />2) I pentosefosfat-shunten. <br /><br />Bristsymptom: Brister som framkallats i försök har visat förstoring i nervöverföring på grund av sammanklumpning av pyruvat som är giftigt, kramper i halsmuskeln, ödem , försmältningsproblem, nedsatt hjärttakt (kallas beri beri hos människor). <br /><br /><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Ej giftig. <br />Källor: Korn och jäst','',1,8,'2008-09-09 09:24:23',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:24:23','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,13,'','',1,8559,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(567,645,'B1-vitamin (Tiamin)','b1-vitamin82305','Tiamin (B1) - Bidragsfaktor i två slags oxidativa dekolksyleringsreaktioner : <br /><br />1) Pyruvat -&gt; Acetyl-CoA, alfa-ketochlutarat -&gt; Succinyl-CoA <br />2) I pentosefosfat-shunten. <br /><br />Bristsymptom: Brister som framkallats i försök har visat förstoring i nervöverföring på grund av sammanklumpning av pyruvat som är giftigt, kramper i halsmuskeln, ödem , försmältningsproblem, nedsatt hjärttakt (kallas beri beri hos människor). <br /><br /><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Ej giftig. <br />Källor: Korn och jäst','',1,8,'2008-09-09 09:24:23',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:24:23','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,13,'','',1,8559,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(568,646,'B1-vitamin (Tiamin)','b1-vitamin93392','Tiamin (B1) - Bidragsfaktor i två slags oxidativa dekolksyleringsreaktioner : <br /><br />1) Pyruvat -&gt; Acetyl-CoA, alfa-ketochlutarat -&gt; Succinyl-CoA <br />2) I pentosefosfat-shunten. <br /><br />Bristsymptom: Brister som framkallats i försök har visat förstoring i nervöverföring på grund av sammanklumpning av pyruvat som är giftigt, kramper i halsmuskeln, ödem , försmältningsproblem, nedsatt hjärttakt (kallas beri beri hos människor). <br /><br /><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Ej giftig. <br />Källor: Korn och jäst','',1,8,'2008-09-09 09:24:23',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:24:23','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,13,'','',1,8559,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(569,647,'Vitamin B1 (Tiamin)','vitamin-b1','<p>Kofaktor i to typer oksidative dekarboksyleringsreaksjoner: <br /><br />1) Pyruvat -&gt; Acetyl-CoA, alfa-ketoglutarat -&gt; Succinyl-CoA <br />2) I pentosefosfat-shunten. <br /><br />Mangelsymptomer: Mangel som er fremkalt i forsøk har vist forstyrrelser i nerveoverføringer på grunn av opphopning av pyruvat som er giftig, kramper i halsmuskelen, ødemer (pløsethet), fordøylsesproblemer, nedsatt hjertetakt (kalles beri beri hos menneske). <br /><br />Giftighet: Ikke giftig. <br />Kilder: Korn og gjær</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>Når det gjelder beregning av behovet for vitamin B1 så følger vi i PC-Horse NRC-2007 normene. Det er faktisk vist at ved rasjoner med veldig lavt B1 kan det oppstå mangelsymptomer. Det er produksjon av B1 i stortarmen, men dette kan i enkelte tilfeller være utilstrekkelig (Carrol, F.D., H. Goss, and C.E. Howell. 1949. The synthesis of B vitamins in the horse. J. Anim. Sci. 8:290-299.</p>\r\n<p>B1 innholdet vi oppgir i grovfôr er tabellverdier og selvsagt usikre, men likevel det beste vi har.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,8,'2008-09-09 09:24:23',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:24:23','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,13,'Vitamin B1 og hest, hest og vitamin B1, Tiamin','Når det gjelder beregning av behovet for vitamin B1 så følger vi i PC-Horse NRC-2007 normene. Det er faktisk vist at ved rasjoner med veldig lavt B1 kan det oppstå mangelsymptomer. Det er produksjon av B1 i stortarmen, men dette kan i enkelte tilfeller være utilstrekkelig (Carrol, F.D., H. Goss, and C.E. Howell. 1949. The synthesis of B vitamins in the horse. J. Anim. Sci. 8:290-299.',1,8559,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(570,648,'B1-vitamin (Tiamin)','b1-vitamin87817','Tiamin (B1) - Bidragsfaktor i två slags oxidativa dekolksyleringsreaktioner : <br /><br />1) Pyruvat -&gt; Acetyl-CoA, alfa-ketochlutarat -&gt; Succinyl-CoA <br />2) I pentosefosfat-shunten. <br /><br />Bristsymptom: Brister som framkallats i försök har visat förstoring i nervöverföring på grund av sammanklumpning av pyruvat som är giftigt, kramper i halsmuskeln, ödem , försmältningsproblem, nedsatt hjärttakt (kallas beri beri hos människor). <br /><br /><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Ej giftig. <br />Källor: Korn och jäst','',1,8,'2008-09-09 09:24:23',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:24:23','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,13,'','',1,8559,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(571,649,'B1-vitamin (Tiamin)','b1-vitamin47268','<p>Tiamin (B1) - Bidragsfaktor i två slags oxidativa dekolksyleringsreaktioner : <br /><br />1) Pyruvat -&gt; Acetyl-CoA, alfa-ketochlutarat -&gt; Succinyl-CoA <br />2) I pentosefosfat-shunten. <br /><br />Bristsymptom hos hästar: Brister som framkallats i försök har visat förstoring i nervöverföring på grund av sammanklumpning av pyruvat som är giftigt, kramper i halsmuskeln, ödem , försmältningsproblem, nedsatt hjärttakt (kallas beri beri hos människor). <br /><br /><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" height=\"20\" width=\"239\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>Giftighet: Ej giftig. <br />Källor: Korn och jäst</p>','',1,8,'2008-09-09 09:24:23',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:24:23','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,13,'B1-vitamin för häst, hästens vitaminbehov, vitaminbehov häst','Bristsymptom hos hästar: Brister som framkallats i försök har visat förstoring i nervöverföring på grund av sammanklumpning av pyruvat som är giftigt, kramper i halsmuskeln, ödem , försmältningsproblem, nedsatt hjärttakt (kallas beri beri hos människor).',1,8559,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(572,650,'B6-vitamin (Pyridoksin)','b6-vitamin50897','<p><br />Pyridoksin (B6) - Pyridoksin är värmestabilt, men förstörs av UV-ljus. Transporteras till lever och fosforyleras efter behov, transporteras i blodet bundet till ett speciellt protein. Fungerar i aldehydform som pyridoksalfosfat. <br /><br />Verkar som medfaktor i alla transamineringsreaktioner som en \"Shiffs base\", dvs nödvändig för nedbrytning av de flesta aminosyror. Strukturell del av glykochen fosforylase (medfaktor). Ingår också i en rad andra centrala reaktioner. Syntetiseras av tarmfloran hos häst. <br /><br />Bristsymptom: Pyridoksinbrist är inte påvisat hos häst. Hos andra djur ger det brist anemi och kramper. <br /><br />Giftighet: Lite giftig. <br />Behov: Ikke fastlagt hos häst. <br />Källor: Korn, gröna växter, jäst , kött, lever.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:26:35',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:26:35','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,3,'','',1,6738,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(573,651,'B6-vitamin (Pyridoksin)','b6-vitamin1095','<p>Pyridoksin (B6) - Pyridoksin är värmestabilt, men förstörs av UV-ljus. Transporteras till lever och fosforyleras efter behov, transporteras i blodet bundet till ett speciellt protein. Fungerar i aldehydform som pyridoksalfosfat. <br /><br />Verkar som medfaktor i alla transamineringsreaktioner som en \"Shiffs base\", dvs nödvändig för nedbrytning av de flesta aminosyror. Strukturell del av glykochen fosforylase (medfaktor). Ingår också i en rad andra centrala reaktioner. Syntetiseras av tarmfloran hos häst. <br /><br />Bristsymptom: Pyridoksinbrist är inte påvisat hos häst. Hos andra djur ger det brist anemi och kramper.</p>\r\n<p><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>Giftighet: Lite giftig. <br />Behov: Ikke fastlagt hos häst. <br />Källor: Korn, gröna växter, jäst , kött, lever.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:26:35',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:26:35','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,3,'','',1,6738,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(574,652,'B6-vitamin (Pyridoksin)','b6-vitamin33654','<p>Pyridoksin (B6) - Pyridoksin är värmestabilt, men förstörs av UV-ljus. Transporteras till lever och fosforyleras efter behov, transporteras i blodet bundet till ett speciellt protein. Fungerar i aldehydform som pyridoksalfosfat. <br /><br />Verkar som medfaktor i alla transamineringsreaktioner som en \"Shiffs base\", dvs nödvändig för nedbrytning av de flesta aminosyror. Strukturell del av glykochen fosforylase (medfaktor). Ingår också i en rad andra centrala reaktioner. Syntetiseras av tarmfloran hos häst. <br /><br />Bristsymptom: Pyridoksinbrist är inte påvisat hos häst. Hos andra djur ger det brist anemi och kramper.</p>\r\n<p><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>Giftighet: Lite giftig. <br />Behov: Ikke fastlagt hos häst. <br />Källor: Korn, gröna växter, jäst , kött, lever.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:26:35',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:26:35','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,3,'','',1,6738,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(575,653,'B6-vitamin (Pyridoksin)','b6-vitamin24795','<p>Pyridoksin (B6) - Pyridoksin är värmestabilt, men förstörs av UV-ljus. Transporteras till lever och fosforyleras efter behov, transporteras i blodet bundet till ett speciellt protein. Fungerar i aldehydform som pyridoksalfosfat. <br /><br />Verkar som medfaktor i alla transamineringsreaktioner som en \"Shiffs base\", dvs nödvändig för nedbrytning av de flesta aminosyror. Strukturell del av glykochen fosforylase (medfaktor). Ingår också i en rad andra centrala reaktioner. Syntetiseras av tarmfloran hos häst. <br /><br />Bristsymptom: Pyridoksinbrist är inte påvisat hos häst. Hos andra djur ger det brist anemi och kramper.</p>\r\n<p><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>Giftighet: Lite giftig. <br />Behov: Ikke fastlagt hos häst. <br />Källor: Korn, gröna växter, jäst , kött, lever.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:26:35',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:26:35','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,3,'','',1,6738,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(576,654,'Vitamin B6 (Pyridoksin)','vitamin-b6-pyridoksin','<p>Pyridoksin er varmestabilt, men ødelegges av UV-lys. Transporteres til lever og fosforyleres etter behov, transporteres i blodet bundet til et spesielt protein. Fungerer i aldehydform som pyridoksalfosfat. <br /><br />Virker som kofaktor i alle transamineringsreaksjoner som en \"Shiffs base\", dvs nødvendig for nedbrytning av de fleste aminosyrer. Strukturell del av glykogen fosforylase (kofaktor ?). Inngår også i en rekke andre sentrale reaksjoner. Syntetiseres av tarmfloraen hos hest. <br /><br />Mangelsymptomer: Pyridoksinmangel er ikke påvist hos hest. Hos andre dyr gir mangler anemi og kramper. <br /><br />Giftighet: Lite giftig. <br />Behov: Ikke fastlagt hos hest. <br />Kilder: Korn, grønne vekster, gjær, kjøtt, lever.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:26:35',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:26:35','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,3,'','',1,6738,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(577,655,'B6-vitamin (Pyridoksin)','b6-vitamin57574','<p>Pyridoksin (B6) - Pyridoksin är värmestabilt, men förstörs av UV-ljus. Transporteras till lever och fosforyleras efter behov, transporteras i blodet bundet till ett speciellt protein. Fungerar i aldehydform som pyridoksalfosfat. <br /><br />Verkar som medfaktor i alla transamineringsreaktioner som en \"Shiffs base\", dvs nödvändig för nedbrytning av de flesta aminosyror. Strukturell del av glykochen fosforylase (medfaktor). Ingår också i en rad andra centrala reaktioner. Syntetiseras av tarmfloran hos häst. <br /><br />Bristsymptom: Pyridoksinbrist är inte påvisat hos häst. Hos andra djur ger det brist anemi och kramper.</p>\r\n<p><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>Giftighet: Lite giftig. <br />Behov: Ikke fastlagt hos häst. <br />Källor: Korn, gröna växter, jäst , kött, lever.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:26:35',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:26:35','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,3,'','',1,6738,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(578,656,'B6-vitamin (Pyridoksin)','b6-vitamin60165','<p>Pyridoksin (B6) - Pyridoksin är värmestabilt, men förstörs av UV-ljus. Transporteras till lever och fosforyleras efter behov, transporteras i blodet bundet till ett speciellt protein. Fungerar i aldehydform som pyridoksalfosfat. <br /><br />Verkar som medfaktor i alla transamineringsreaktioner som en \"Shiffs base\", dvs nödvändig för nedbrytning av de flesta aminosyror. Strukturell del av glykochen fosforylase (medfaktor). Ingår också i en rad andra centrala reaktioner. Syntetiseras av tarmfloran hos häst. <br /><br />Bristsymptom: Pyridoksinbrist är inte påvisat hos häst. Hos andra djur ger det brist anemi och kramper.</p>\r\n<p><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" height=\"20\" width=\"239\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>Giftighet: Lite giftig. <br />Behov: Ikke fastlagt hos häst. <br />Källor: Korn, gröna växter, jäst , kött, lever.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:26:35',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:26:35','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,3,'Pyridoksin b6-vitamin för häst, hästens vitaminbehov, vitaminbehov häst','Pyridoksin (B6) - Pyridoksin är värmestabilt, men förstörs av UV-ljus. Transporteras till lever och fosforyleras efter behov, transporteras i blodet bundet till ett speciellt protein. Fungerar i aldehydform som pyridoksalfosfat.\r\n\r\nVerkar som medfaktor i alla transamineringsreaktioner som en \"Shiffs base\", dvs nödvändig för nedbrytning av de flesta aminosyror. Strukturell del av glykochen fosforylase (medfaktor). Ingår också i en rad andra centrala reaktioner. Syntetiseras av tarmfloran hos häst.',1,6738,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(579,657,'Kolin','kolin78515','<p>De fleste dyr kan syntetisere nok kolin. Overskud af aminosyren methionin kan omdannes til kolin.</p>\r\n<p>Kolin er relativt stabilt. Omsætningen er ikke kendt i detaljer, men stoffet bliver produceret i alle væv. Fungerer som metyldonor, strukturel del af fosforlipider (lecitin). Er vigtig i fedttransporten fra lever (VLDL), indgår i acetyl-kolin som er et signalstof i overførslen af nerveimpulser til musklerne.</p>\r\n<p>Mangelsymptomer: Kolinmangel er aldrig beskrevet hos heste. Hos andre dyr kan mangel føre til fedtlever, neurologiske forandringer og bevægelseshæmning.</p>\r\n<p>Giftighed: Kun lidt giftig.<br />Behov: Ikke fastlagt hos heste.<br />Kilder: Alle naturlige fedtkilder indeholder noget kolin (i form af lecitin).<br />Samspil: B12, folacin.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:28:52',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:28:52','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,21,'','',1,6699,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(580,658,'Kolin','kolin95877','De flesta djur kan syntetisera tillräckligt med kolin. Överskott av aminosyran methionin kan ombildas till kolin. <br /><br />Kolin är relativt stabilt. Omsättningen är lite känd, men det produceras i alla vävnader. Fungerar som metyldonor, strukturell del av fosfolipider (lecitin). Är viktig i fettransport från levern (VLDL), ingår i acetyl-kolin som är ett signalstoff vid överföringen av nervimpulser till musklerna. <br /><br />Bristsymptom: Kolinbrist har aldrig beskrivits hos häst. Hos andra djur kan brist leda till fettlever, nevrologiska förändringar och utvecklingsstörning. <br /><br /><img alt=\"beraknasej\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknasej.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Lite giftig. <br />Behov: Inte fastlagt hos häst. <br />Källor: Alla naturlige fettkällor innehåller lite kolin (i form av lecitin). <br />Samspel: B12, folacin.','',1,8,'2008-09-09 09:28:52',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:28:52','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,21,'','',1,6699,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(581,659,'Kolin','kolin61712','De flesta djur kan syntetisera tillräckligt med kolin. Överskott av aminosyran methionin kan ombildas till kolin. <br /><br />Kolin är relativt stabilt. Omsättningen är lite känd, men det produceras i alla vävnader. Fungerar som metyldonor, strukturell del av fosfolipider (lecitin). Är viktig i fettransport från levern (VLDL), ingår i acetyl-kolin som är ett signalstoff vid överföringen av nervimpulser till musklerna. <br /><br />Bristsymptom: Kolinbrist har aldrig beskrivits hos häst. Hos andra djur kan brist leda till fettlever, nevrologiska förändringar och utvecklingsstörning. <br /><br /><img alt=\"beraknasej\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknasej.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Lite giftig. <br />Behov: Inte fastlagt hos häst. <br />Källor: Alla naturlige fettkällor innehåller lite kolin (i form av lecitin). <br />Samspel: B12, folacin.','',1,8,'2008-09-09 09:28:52',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:28:52','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,21,'','',1,6699,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(582,660,'Kolin','kolin42477','De flesta djur kan syntetisera tillräckligt med kolin. Överskott av aminosyran methionin kan ombildas till kolin. <br /><br />Kolin är relativt stabilt. Omsättningen är lite känd, men det produceras i alla vävnader. Fungerar som metyldonor, strukturell del av fosfolipider (lecitin). Är viktig i fettransport från levern (VLDL), ingår i acetyl-kolin som är ett signalstoff vid överföringen av nervimpulser till musklerna. <br /><br />Bristsymptom: Kolinbrist har aldrig beskrivits hos häst. Hos andra djur kan brist leda till fettlever, nevrologiska förändringar och utvecklingsstörning. <br /><br /><img alt=\"beraknasej\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknasej.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Lite giftig. <br />Behov: Inte fastlagt hos häst. <br />Källor: Alla naturlige fettkällor innehåller lite kolin (i form av lecitin). <br />Samspel: B12, folacin.','',1,8,'2008-09-09 09:28:52',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:28:52','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,21,'','',1,6699,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(583,661,'Kolin','kolin56774','<p>De fleste dyr kan syntetisere nok kolin. Overskudd av aminosyren methionin kan omdannes til kolin. <br /><br />Kolin er relativt stabilt. omsetningen er lite kjent, men det produseres i alle vev. Fungerer som metyldonor, stukturell del av fosfolipider (lecitin). Er viktig i fettransport fra lever (VLDL), inngår i acetyl-kolin som er et signalstoff i overføringer av nerveimpulser til musklene. <br /><br />Mangelsymptomer: Kolinmangel er aldri beskrevet hos hest. Hos andre dyr kan mangel føre til fettlever, nevrologiske forandringer og bevegelseshemming. <br /><br />Giftighet: Lite giftig. <br />Behov: Ikke fastlagt hos hest. <br />Kilder: Alle naturlige fettkilder inneholder noe kolin (i form av lecitin). <br />Samspill: B12, folacin.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:28:52',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:28:52','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,21,'kolin i hest, kolinbehov for hest','De fleste dyr kan syntetisere nok kolin. Overskudd av aminosyren methionin kan omdannes til kolin.\r\n\r\nKolin er relativt stabilt. omsetningen er lite kjent, men det produseres i alle vev. Fungerer som metyldonor, stukturell del av fosfolipider (lecitin). Er viktig i fettransport fra lever (VLDL), inngår i acetyl-kolin som er et signalstoff i overføringer av nerveimpulser til musklene. Mangelsymptomer: Kolinmangel er aldri beskrevet hos hest. Hos andre dyr kan mangel føre til fettlever, nevrologiske forandringer og bevegelseshemming.',1,6699,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(584,662,'Kolin','kolin7388','De flesta djur kan syntetisera tillräckligt med kolin. Överskott av aminosyran methionin kan ombildas till kolin. <br /><br />Kolin är relativt stabilt. Omsättningen är lite känd, men det produceras i alla vävnader. Fungerar som metyldonor, strukturell del av fosfolipider (lecitin). Är viktig i fettransport från levern (VLDL), ingår i acetyl-kolin som är ett signalstoff vid överföringen av nervimpulser till musklerna. <br /><br />Bristsymptom: Kolinbrist har aldrig beskrivits hos häst. Hos andra djur kan brist leda till fettlever, nevrologiska förändringar och utvecklingsstörning. <br /><br /><img alt=\"beraknasej\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknasej.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Lite giftig. <br />Behov: Inte fastlagt hos häst. <br />Källor: Alla naturlige fettkällor innehåller lite kolin (i form av lecitin). <br />Samspel: B12, folacin.','',1,8,'2008-09-09 09:28:52',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:28:52','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,21,'','',1,6699,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(585,663,'Kolin','kolin72686','<p>De flesta djur kan syntetisera tillräckligt med kolin. Överskott av aminosyran methionin kan ombildas till kolin. <br /><br />Kolin är relativt stabilt. Omsättningen är lite känd, men det produceras i alla vävnader. Fungerar som metyldonor, strukturell del av fosfolipider (lecitin). Är viktig i fettransport från levern (VLDL), ingår i acetyl-kolin som är ett signalstoff vid överföringen av nervimpulser till musklerna. <br /><br />Bristsymptom: Kolinbrist har aldrig beskrivits hos häst. Hos andra djur kan brist leda till fettlever, nevrologiska förändringar och utvecklingsstörning. <br /><br /><img alt=\"beraknasej\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknasej.jpg\" height=\"20\" width=\"239\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>Giftighet: Lite giftig. <br />Behov: Inte fastlagt hos häst. <br />Källor: Alla naturlige fettkällor innehåller lite kolin (i form av lecitin). <br />Samspel: B12, folacin.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:28:52',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:28:52','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,21,'kolin för häst, kolinbrist hos häst, hästar och kolin','De flesta djur kan syntetisera tillräckligt med kolin. Överskott av aminosyran methionin kan ombildas till kolin.\r\n\r\nKolin är relativt stabilt. Omsättningen är lite känd, men det produceras i alla vävnader. Fungerar som metyldonor, strukturell del av fosfolipider (lecitin). Är viktig i fettransport från levern (VLDL), ingår i acetyl-kolin som är ett signalstoff vid överföringen av nervimpulser till musklerna.\r\n\r\nBristsymptom: Kolinbrist har aldrig beskrivits hos häst. Hos andra djur kan brist leda till fettlever, nevrologiska förändringar och utvecklingsstörning.',1,6699,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(586,664,'Biotin','biotin69906','<p>Stabilt overfor varme, syre og ilt, men kan oxideres af harskt fedt. Omsætningen er kun lidt kendt. Fungerer som coenzym i karboksyleringsreaktioner; eksempler:</p>\r\n<p>Pyruvat-&gt; Oxaloacetat, Acetyl-CoA -&gt; Malonyl-CoA,<br />Propionyl-CoA -&gt; Metylmalonyl-CoA.</p>\r\n<p>Syntetiseres af tarmfloraen hos heste.</p>\r\n<p>Mangelsymptomer: Biotinmangel er ikke påvist hos heste, men det er dokumenteret at biotin i enkelte tilfælde kan have betydning for hovkvaliteten. Hos andre dyr har mangel ført til hud- og hårforandringer, væksthæmming, reproduktionsproblemer, langsom heling af sår. Biotin tilsættes ofte i kraftfoderblandinger.</p>\r\n<p>Giftighed: Ikke giftig.<br />Behov: Ikke fastlagt hos heste.<br />Kilder: Vidt udbredt i planter og dyr, gær og melasse.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:29:30',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:29:30','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,16,'','',1,7777,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(587,665,'Biotin','biotin52807','Stabilt, överför värme, syre och oxygen, men kan oxideras av härsket fett. Omsättningen är lite känd. Fungerar som koenzym i kolksyleringsreaktioner; exempelvis: <br /><br />Pyruvat-&gt; Oxaloacetat, Acetyl-CoA -&gt; Malonyl-CoA<br />Propionyl-CoA -&gt; Metylmalonyl-CoA. <br /><br />Syntetiseras av tarmfloran hos häst. <br /><br />Bristsymptom: Biotinbrist har inte påvisats hos häst, men det har visats att biotin i enskilda fall kan ha betydelse för hovkvaliteten. Hos andra djur har brist lett till hud- och hårförändringar, hämmat tillväxt, reproduktionsproblem, långsam läkning. Biotin tillsätts ofta kraftfoder och allsidiga tilllskottsfoder till häst. <br /><br /><img alt=\"beraknasej\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknasej.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Ej giftig. <br />Behov: Inte fastlagt hos häst.<br />Källor: Allmänt tillgängligt i växter och djur, jäst och melass','',1,8,'2008-09-09 09:29:30',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:29:30','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,16,'','',1,7777,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(588,666,'Biotin','biotin56204','Stabilt, överför värme, syre och oxygen, men kan oxideras av härsket fett. Omsättningen är lite känd. Fungerar som koenzym i kolksyleringsreaktioner; exempelvis: <br /><br />Pyruvat-&gt; Oxaloacetat, Acetyl-CoA -&gt; Malonyl-CoA<br />Propionyl-CoA -&gt; Metylmalonyl-CoA. <br /><br />Syntetiseras av tarmfloran hos häst. <br /><br />Bristsymptom: Biotinbrist har inte påvisats hos häst, men det har visats att biotin i enskilda fall kan ha betydelse för hovkvaliteten. Hos andra djur har brist lett till hud- och hårförändringar, hämmat tillväxt, reproduktionsproblem, långsam läkning. Biotin tillsätts ofta kraftfoder och allsidiga tilllskottsfoder till häst. <br /><br /><img alt=\"beraknasej\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknasej.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Ej giftig. <br />Behov: Inte fastlagt hos häst.<br />Källor: Allmänt tillgängligt i växter och djur, jäst och melass','',1,8,'2008-09-09 09:29:30',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:29:30','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,16,'','',1,7777,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(589,667,'Biotin','biotin49871','Stabilt, överför värme, syre och oxygen, men kan oxideras av härsket fett. Omsättningen är lite känd. Fungerar som koenzym i kolksyleringsreaktioner; exempelvis: <br /><br />Pyruvat-&gt; Oxaloacetat, Acetyl-CoA -&gt; Malonyl-CoA<br />Propionyl-CoA -&gt; Metylmalonyl-CoA. <br /><br />Syntetiseras av tarmfloran hos häst. <br /><br />Bristsymptom: Biotinbrist har inte påvisats hos häst, men det har visats att biotin i enskilda fall kan ha betydelse för hovkvaliteten. Hos andra djur har brist lett till hud- och hårförändringar, hämmat tillväxt, reproduktionsproblem, långsam läkning. Biotin tillsätts ofta kraftfoder och allsidiga tilllskottsfoder till häst. <br /><br /><img alt=\"beraknasej\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknasej.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Ej giftig. <br />Behov: Inte fastlagt hos häst.<br />Källor: Allmänt tillgängligt i växter och djur, jäst och melass','',1,8,'2008-09-09 09:29:30',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:29:30','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,16,'','',1,7777,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(590,668,'Biotin','biotin14328','<p>Stabilt overfor varme, syre og oksygen, men kan oksideres av harskt fett. Omsetningen er lite kjent. Fungerer som koenzym i karboksyleringsreaksjoner; eksempler: <br /><br />Pyruvat-&gt; Oxaloacetat, Acetyl-CoA -&gt; Malonyl-CoA, <br />Propionyl-CoA -&gt; Metylmalonyl-CoA. <br />Syntetiseres av tarmfloraen hos hest. <br /><br />Mangelsymptomer: Biotinmangel er ikke påvist hos hest, men det er vist at biotin i enkelte tilfeller kan ha betydning for hovkvaliteten. Hos andre dyr har mangel ført til hud- og hårforandringer, veksthemming, reproduksjonsproblemer, langsom sårheling. Biotin tilsettes ofte i kraftfôr og allsidige tilskuddsfôr til hest. <br /><br />Giftighet: Ikke giftig. <br />Behov: Ikke fastlagt hos hest. <br />Kilder: Vidt utbredt i planter og dyr, gjær og melasse.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:29:30',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:29:30','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,16,'biotin i hest, hest og biotin','Mangelsymptomer: Biotinmangel er ikke påvist hos hest, men det er vist at biotin i enkelte tilfeller kan ha betydning for hovkvaliteten. Hos andre dyr har mangel ført til hud- og hårforandringer, veksthemming, reproduksjonsproblemer, langsom sårheling. Biotin tilsettes ofte i kraftfôr og allsidige tilskuddsfôr til hest.',1,7777,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(591,669,'Biotin','biotin988','Stabilt, överför värme, syre och oxygen, men kan oxideras av härsket fett. Omsättningen är lite känd. Fungerar som koenzym i kolksyleringsreaktioner; exempelvis: <br /><br />Pyruvat-&gt; Oxaloacetat, Acetyl-CoA -&gt; Malonyl-CoA<br />Propionyl-CoA -&gt; Metylmalonyl-CoA. <br /><br />Syntetiseras av tarmfloran hos häst. <br /><br />Bristsymptom: Biotinbrist har inte påvisats hos häst, men det har visats att biotin i enskilda fall kan ha betydelse för hovkvaliteten. Hos andra djur har brist lett till hud- och hårförändringar, hämmat tillväxt, reproduktionsproblem, långsam läkning. Biotin tillsätts ofta kraftfoder och allsidiga tilllskottsfoder till häst. <br /><br /><img alt=\"beraknasej\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknasej.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Ej giftig. <br />Behov: Inte fastlagt hos häst.<br />Källor: Allmänt tillgängligt i växter och djur, jäst och melass','',1,8,'2008-09-09 09:29:30',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:29:30','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,16,'','',1,7777,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(592,670,'Biotin','biotin89199','<p>Stabilt, överför värme, syre och oxygen, men kan oxideras av härsket fett. Omsättningen är lite känd. Fungerar som koenzym i kolksyleringsreaktioner; exempelvis: <br /><br />Pyruvat-&gt; Oxaloacetat, Acetyl-CoA -&gt; Malonyl-CoA<br />Propionyl-CoA -&gt; Metylmalonyl-CoA. <br /><br />Syntetiseras av tarmfloran hos häst. <br /><br />Bristsymptom hos hästar: Biotinbrist har inte påvisats hos häst, men det har visats att biotin i enskilda fall kan ha betydelse för hovkvaliteten. Hos andra djur har brist lett till hud- och hårförändringar, hämmat tillväxt, reproduktionsproblem, långsam läkning. Biotin tillsätts ofta kraftfoder och allsidiga tilllskottsfoder till häst. <br /><br /></p>\r\n<hr />\r\n<p>Giftighet: Ej giftig. <br />Behov: Inte fastlagt hos häst.<br />Källor: Allmänt tillgängligt i växter och djur, jäst och melass</p>','',1,8,'2008-09-09 09:29:30',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:29:30','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,16,'biotinbrist, biotin för hästar, hästar och biotin','Bristsymptom hos hästar: Biotinbrist har inte påvisats hos häst, men det har visats att biotin i enskilda fall kan ha betydelse för hovkvaliteten. Hos andra djur har brist lett till hud- och hårförändringar, hämmat tillväxt, reproduktionsproblem, långsam läkning. Biotin tillsätts ofta kraftfoder och allsidiga tilllskottsfoder till häst.',1,7777,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(593,671,'Folacin','folacin2642','<p>Folacin er ganske stabil, men inaktiveres i surt miljø pH&lt; 4. Deltager i overføringen af H+ og fragmenter med et karbonatom; eksempel: i omdannelsen af metionin til cystein, metylering af B12, syntese af RNA og DNA.</p>\r\n<p>Mangelsymptomer: Folacinmangel er ikke kendt hos heste. Hos andre dyr er det påvist forandringer i tarmcellerne og unormale, røde blodlegemer, anæmi (for lidt hæmoglobin i blodet) formodentlig pga. mangelfuld DNA-syntese ved celledeling, samt neurologiske forandringer. Tilsættes ofte kraftfoderblandinger og alsidigt tilskudsfoder til heste.</p>\r\n<p>Giftighed: Kun lidt giftig.<br />Behov: Ikke fastlagt til heste.<br />Kilder: Vidt udbredt i planter og dyr, grønne bladdele, korn.<br />Samspil: Med B12</p>','',1,8,'2008-09-09 09:51:49',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:51:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,2,'','',1,6814,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(594,672,'Folacin','folacin97616','Folacin (folinsyra) - Folacin är ganske stabilt, men inaktiveras i surt miljö pH&lt; 4. Deltar i överföringen av H + och fragmentiserar med en kolatom; exempelvis: i ombildningen av metionin till cystein, metylering av B12, syntes av RNA och DNA. <br /><br />Bristsymptom: Folacinbrist är inte känt hos häst. Hos andra djur har det påvistats förändringar i tarmcellerna och onormala, röda blodkroppar, anemi (för lite hemoglobin i blodet) troligen pga. bristfälligl DNA-syntes vid celldelning, samt nevrologiska förändringar. Tillsätts ofta kraftfoderblandningar och allsidiga tilllskottsfoder till häst. <br /><br /><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" /><br />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Lite giftig. <br />Behov: Inte fastlagt hos häst<br />Källor: Allmänt tillgänglig i växter och djur, gröna bladväxter, korn. <br />Samspel: Med B12','',1,8,'2008-09-09 09:51:49',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:51:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,2,'','',1,6814,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(595,673,'Folacin','folacin85693','Folacin (folinsyra) - Folacin är ganske stabilt, men inaktiveras i surt miljö pH&lt; 4. Deltar i överföringen av H + och fragmentiserar med en kolatom; exempelvis: i ombildningen av metionin till cystein, metylering av B12, syntes av RNA och DNA. <br /><br />Bristsymptom: Folacinbrist är inte känt hos häst. Hos andra djur har det påvistats förändringar i tarmcellerna och onormala, röda blodkroppar, anemi (för lite hemoglobin i blodet) troligen pga. bristfälligl DNA-syntes vid celldelning, samt nevrologiska förändringar. Tillsätts ofta kraftfoderblandningar och allsidiga tilllskottsfoder till häst. <br /><br /><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" /><br />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Lite giftig. <br />Behov: Inte fastlagt hos häst<br />Källor: Allmänt tillgänglig i växter och djur, gröna bladväxter, korn. <br />Samspel: Med B12','',1,8,'2008-09-09 09:51:49',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:51:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,2,'','',1,6814,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(596,674,'Folacin','folacin3250','Folacin (folinsyra) - Folacin är ganske stabilt, men inaktiveras i surt miljö pH&lt; 4. Deltar i överföringen av H + och fragmentiserar med en kolatom; exempelvis: i ombildningen av metionin till cystein, metylering av B12, syntes av RNA och DNA. <br /><br />Bristsymptom: Folacinbrist är inte känt hos häst. Hos andra djur har det påvistats förändringar i tarmcellerna och onormala, röda blodkroppar, anemi (för lite hemoglobin i blodet) troligen pga. bristfälligl DNA-syntes vid celldelning, samt nevrologiska förändringar. Tillsätts ofta kraftfoderblandningar och allsidiga tilllskottsfoder till häst. <br /><br /><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" /><br />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Lite giftig. <br />Behov: Inte fastlagt hos häst<br />Källor: Allmänt tillgänglig i växter och djur, gröna bladväxter, korn. <br />Samspel: Med B12','',1,8,'2008-09-09 09:51:49',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:51:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,2,'','',1,6814,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(597,675,'Folacin (folinsyra)','folacin90374','<p>Folacin er ganske stabil, men inaktiveres i surt miljø pH&lt; 4. Deltar i overføringen av H + og fragmenter med ett karbonatom; eksempel: i omdanningen av metionin til cystein, metylering av B12, syntese av RNA og DNA. <br /><br />Mangelsymptomer: Folacinmangel er ikke kjent hos hest. Hos andre dyr er det påvist forandringer i tarmcellene og unormale, røde blodlegemer, anemi (for lite hemoglobin i blodet) trolig pga. mangelfull DNA-syntese ved celledeling, samt nevrologiske forandringer. Tilsettes ofte kraftfôrblandinger og allsidige tilskuddsfôr til hest. <br /><br />Giftighet: Lite giftig. <br />Behov: Ikke fastlagt hos hest <br />Kilder: Vidt utbredt i planter og dyr, grønne bladvekster, korn. <br />Samspill: Med B12</p>','',1,8,'2008-09-09 09:51:49',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:51:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,2,'Folacin i hest, folinsyra og hest','Folacin er ganske stabil, men inaktiveres i surt miljø pH< 4. Deltar i overføringen av H + og fragmenter med ett karbonatom; eksempel: i omdanningen av metionin til cystein, metylering av B12, syntese av RNA og DNA. Mangelsymptomer: Folacinmangel er ikke kjent hos hest. Hos andre dyr er det påvist forandringer i tarmcellene og unormale, røde blodlegemer, anemi (for lite hemoglobin i blodet) trolig pga. mangelfull DNA-syntese ved celledeling, samt nevrologiske forandringer. Tilsettes ofte kraftfôrblandinger og allsidige tilskuddsfôr til hest.',1,6814,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(598,676,'Folacin','folacin91647','Folacin (folinsyra) - Folacin är ganske stabilt, men inaktiveras i surt miljö pH&lt; 4. Deltar i överföringen av H + och fragmentiserar med en kolatom; exempelvis: i ombildningen av metionin till cystein, metylering av B12, syntes av RNA och DNA. <br /><br />Bristsymptom: Folacinbrist är inte känt hos häst. Hos andra djur har det påvistats förändringar i tarmcellerna och onormala, röda blodkroppar, anemi (för lite hemoglobin i blodet) troligen pga. bristfälligl DNA-syntes vid celldelning, samt nevrologiska förändringar. Tillsätts ofta kraftfoderblandningar och allsidiga tilllskottsfoder till häst. <br /><br /><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" /><br />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Lite giftig. <br />Behov: Inte fastlagt hos häst<br />Källor: Allmänt tillgänglig i växter och djur, gröna bladväxter, korn. <br />Samspel: Med B12','',1,8,'2008-09-09 09:51:49',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:51:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,2,'','',1,6814,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(599,677,'Folacin','folacin41296','<p>Folacin (folinsyra) - Folacin är ganske stabilt, men inaktiveras i surt miljö pH&lt; 4. Deltar i överföringen av H + och fragmentiserar med en kolatom; exempelvis: i ombildningen av metionin till cystein, metylering av B12, syntes av RNA och DNA. <br /><br />Bristsymptom hos hästar: Folacinbrist är inte känt hos häst. Hos andra djur har det påvistats förändringar i tarmcellerna och onormala, röda blodkroppar, anemi (för lite hemoglobin i blodet) troligen pga. bristfälligl DNA-syntes vid celldelning, samt nevrologiska förändringar. Tillsätts ofta kraftfoderblandningar och allsidiga tilllskottsfoder till häst. <br /><br /><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" height=\"20\" width=\"239\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>Giftighet: Lite giftig. <br />Behov: Inte fastlagt hos häst<br />Källor: Allmänt tillgänglig i växter och djur, gröna bladväxter, korn. <br />Samspel: Med B12</p>','',1,8,'2008-09-09 09:51:49',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:51:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,2,'folacin, folacinbrist häst','Bristsymptom hos hästar: Folacinbrist är inte känt hos häst. Hos andra djur har det påvistats förändringar i tarmcellerna och onormala, röda blodkroppar, anemi (för lite hemoglobin i blodet) troligen pga. bristfälligl DNA-syntes vid celldelning, samt nevrologiska förändringar. Tillsätts ofta kraftfoderblandningar och allsidiga tilllskottsfoder till häst.',1,6814,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(600,678,'Fedt i hesten','fedt-i-hesten','<p>Fedt er det mest energirige næringsstof, og specielt hårdtarbejdende heste har gavn af ekstra fedt i foderet. Fedt bliver især optaget i tyndtarmen. Fedt kan ikke omdannes til glukose, men fedtsyrerne kan enten udnyttes som energikilde eller lagres i form af fedtvæv.</p>','',1,11,'2008-09-09 10:14:01',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 10:14:01','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,7,'','',1,7746,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(601,679,'Fett i hästen','fett45230','Fett absorberas till största delen i tunntarmen (smältbarhet&gt;90%). Om det används stora mängder fett i ransonen (t.ex. distanshästar) måste man hindra fettet att komma över från tunntarmen till blindtarmen, då detta kan ge negativa effekter särskilt på den mikrobiella fibersmältningen. Ge därför mindre mängder fett flera gånger om dagen. I blindtarmen och tjocktarmen blir inte långkedjade fettsyror absorberade. Fettsyror kan inte ge upphov till glukos. Absorberat fett utnyttjas som energikälla eller lagras som fettväv. Digivande ston producerar också en del mjölkfett. <br /><br />För hästar som lätt får korsförlamning kan vi dra nytta av att fettsyror inte kan omvandlas till glukos eller glykogen. Korsförlamningen (och en del andra muskelproblem) hänger ihop med att hästarna lagrar upp stora mängder glykogen i muskulaturen. Hästar som tränas hårt och får stora kraftfodermängder kan lätt få korsförlamning om dom får några lediga dagar utan att man minskar fodermängden. För hästar som lätt får korsförlamning ( eller högre värden för muskelenzymer) kan det vara positivt att ersätta en del av kraftfodret med fett, för att minska risken för korsförlamning.','',1,11,'2008-09-09 10:14:01',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 10:14:01','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,7,'','',1,7746,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(602,680,'Fats','fats-in-the-horse','Fats are nearly completely utilised as they are usually more than 90% digestible. Both fatty acids and glycerol are predominantly absorbed in the jejunum and ileum. When large concentrations of fat are included in the diet e.g. of horses used for long distance riding, it is important to restrict the amounts so that the digestive capacity of the small intestine is not exceeded, since long-chain fatty acids (C16, C18 and above) are not absorbed in the hind gut. Excess fats which are transferred to the hind gut may reduce the digestion of fibrous carbohydrate. It is therefore strongly recommended to divide larger quantities of fats (vegetable oils at the rate of 0.5 litre or more per day) over several meals during the day. <br /><br />Carbohydrates are fermented by microbes to short-chain fatty acids which are then absorbed in the caecum and colon. Fats cannot form glucose in the body of the horse, but must be utilised directly as an energy source or stored temporarily in the fat depots for later use. Because fats are not transformed into carbohydrate and stored as glycogen in the muscles, they are beneficial for horses that are prone to myoglobinuria and benefit from a larger proportion of their energy requirements being given as fats. Both myoglobinuria and some other muscle problems are related to the accumulation of large deposits of glycogen in the muscles. In particular, horses that are receiving large amounts of grains or commercial concentrates are prone to contracting myoglobinuria when exercise levels are reduced for several consecutive days without restricting their intake.','',1,11,'2008-09-09 10:14:01',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 10:14:01','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,7,'','',1,7746,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(603,681,'Fett i hästen','fett22442','Fett absorberas till största delen i tunntarmen (smältbarhet&gt;90%). Om det används stora mängder fett i ransonen (t.ex. distanshästar) måste man hindra fettet att komma över från tunntarmen till blindtarmen, då detta kan ge negativa effekter särskilt på den mikrobiella fibersmältningen. Ge därför mindre mängder fett flera gånger om dagen. I blindtarmen och tjocktarmen blir inte långkedjade fettsyror absorberade. Fettsyror kan inte ge upphov till glukos. Absorberat fett utnyttjas som energikälla eller lagras som fettväv. Digivande ston producerar också en del mjölkfett. <br /><br />För hästar som lätt får korsförlamning kan vi dra nytta av att fettsyror inte kan omvandlas till glukos eller glykogen. Korsförlamningen (och en del andra muskelproblem) hänger ihop med att hästarna lagrar upp stora mängder glykogen i muskulaturen. Hästar som tränas hårt och får stora kraftfodermängder kan lätt få korsförlamning om dom får några lediga dagar utan att man minskar fodermängden. För hästar som lätt får korsförlamning ( eller högre värden för muskelenzymer) kan det vara positivt att ersätta en del av kraftfodret med fett, för att minska risken för korsförlamning.','',1,11,'2008-09-09 10:14:01',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 10:14:01','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,7,'','',1,7746,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(604,682,'Fett','fett18295','<p>Fett absorberes hovedsaklig i tynntarmen (fordøyelighet &gt;90%). Dersom det brukes store mengder fett i rasjonen (f.eks til distanseritthester) må man forhindre at fett kommer over fra tynntarm til blindtarm, da dette kan virke negativt særlig på den mikrobielle trevlefordøyelsen. Gi derfor fettet i mindre doser flere ganger daglig. I blindtarm og tykktarm blir det ikke absorbert langkjedede fettsyrer. Fett kan ikke gi opphav til glukose. Absorbert fett nyttes som energikilde eller lagres i fettvev. Lakterende hopper produserer også en del melkefett.</p>\r\n<p>Til hester som lett får krysslammelse kan vi dra nytte av at fett ikke kan omdannes til glukose eller glykogen. Krysslammelsen (og en del andre muskelproblemer) har sammenheng med at hestene får store lager av glykogen i muskulaturen. Hester som trenes hardt og får store kraftfôrmengder har lett for å få krysslammelse dersom de får noen fridager uten at fôringen settes ned. Til hester som lett får krysslammelse kan det være gunstig å erstatte en del av kraftfôret med fett, dermed vil faren for sykdom avta. .</p>','',1,11,'2008-09-09 10:14:01',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 10:14:01','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,7,'tynntarm hest, hestens tynntarm, fett i hest, fett for hest','Fett absorberes hovedsaklig i hestens tynntarm (fordøyelighet >90%). Dersom det brukes store mengder fett i rasjonen (f.eks til distanseritthester) må man forhindre at fett kommer over fra tynntarm til blindtarm, da dette kan virke negativt særlig på den mikrobielle trevlefordøyelsen. Gi derfor fettet i mindre doser flere ganger daglig. I blindtarm og tykktarm blir det ikke absorbert langkjedede fettsyrer. Fett kan ikke gi opphav til glukose. Absorbert fett nyttes som energikilde eller lagres i fettvev. Lakterende hopper produserer også en del melkefett.',1,7746,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(605,683,'Fett i hästen','fett52172','Fett absorberas till största delen i tunntarmen (smältbarhet&gt;90%). Om det används stora mängder fett i ransonen (t.ex. distanshästar) måste man hindra fettet att komma över från tunntarmen till blindtarmen, då detta kan ge negativa effekter särskilt på den mikrobiella fibersmältningen. Ge därför mindre mängder fett flera gånger om dagen. I blindtarmen och tjocktarmen blir inte långkedjade fettsyror absorberade. Fettsyror kan inte ge upphov till glukos. Absorberat fett utnyttjas som energikälla eller lagras som fettväv. Digivande ston producerar också en del mjölkfett. <br /><br />För hästar som lätt får korsförlamning kan vi dra nytta av att fettsyror inte kan omvandlas till glukos eller glykogen. Korsförlamningen (och en del andra muskelproblem) hänger ihop med att hästarna lagrar upp stora mängder glykogen i muskulaturen. Hästar som tränas hårt och får stora kraftfodermängder kan lätt få korsförlamning om dom får några lediga dagar utan att man minskar fodermängden. För hästar som lätt får korsförlamning ( eller högre värden för muskelenzymer) kan det vara positivt att ersätta en del av kraftfodret med fett, för att minska risken för korsförlamning.','',1,11,'2008-09-09 10:14:01',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 10:14:01','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,7,'','',1,7746,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(606,684,'Fett i hästen','fett12014','<p>Fett absorberas till största delen i hästens tunntarm (smältbarhet&gt;90%). Om det används stora mängder fett i ransonen (t.ex. distanshästar) måste man hindra fettet att komma över från tunntarmen till blindtarmen, då detta kan ge negativa effekter särskilt på den mikrobiella fibersmältningen. Ge därför mindre mängder fett flera gånger om dagen. I blindtarmen och tjocktarmen blir inte långkedjade fettsyror absorberade. Fettsyror kan inte ge upphov till glukos. Absorberat fett utnyttjas som energikälla eller lagras som fettväv. Digivande ston producerar också en del mjölkfett. <br /><br />För hästar som lätt får korsförlamning kan vi dra nytta av att fettsyror inte kan omvandlas till glukos eller glykogen. Korsförlamningen (och en del andra muskelproblem) hänger ihop med att hästarna lagrar upp stora mängder glykogen i muskulaturen. Hästar som tränas hårt och får stora kraftfodermängder kan lätt få korsförlamning om dom får några lediga dagar utan att man minskar fodermängden. För hästar som lätt får korsförlamning ( eller högre värden för muskelenzymer) kan det vara positivt att ersätta en del av kraftfodret med fett, för att minska risken för korsförlamning.</p>','',1,11,'2008-09-09 10:14:01',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 10:14:01','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,7,'hästens tunntarm, fett i hästen, hästar och fett','Fett absorberas till största delen i hästens tunntarm (smältbarhet>90%). Om det används stora mängder fett i ransonen (t.ex. distanshästar) måste man hindra fettet att komma över från tunntarmen till blindtarmen, då detta kan ge negativa effekter särskilt på den mikrobiella fibersmältningen. Ge därför mindre mängder fett flera gånger om dagen. I blindtarmen och tjocktarmen blir inte långkedjade fettsyror absorberade. Fettsyror kan inte ge upphov till glukos. Absorberat fett utnyttjas som energikälla eller lagras som fettväv. Digivande ston producerar också en del mjölkfett.',1,7746,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(607,685,'Kulhydrater i hesten','kulhydrater-i-hesten','Enhver livsstyring kræver tilførsel af energi. Basale livsfunktioner, som hjertets og lungernes arbejde, kræver energi ligesom enhver muskelkontraktion. Hestens energibehov bliver primært dækket af foderets indhold af kulhydrater og fedt.\r\n<p>Kulhydrater er hestens vigtigste energikilde. Kulhydrater, som der ikke umiddelbart er brug for til forbrænding, kan oplagres i form af glykogen (muskelsukker) i muskler og lever. Mangel på energi i foderet resulterer i, at hesten tærer på sine kropsreserver.</p>\r\n<p>Undersøgelser har vist, at hesten mest effektivt kan opbygge sine glykogendepoter ved først at tømme depoterne. Dette gøres ved, at man i en 5 dages periode giver hesten en foderration med lavt indhold af kulhydrat, samtidig med at hesten arbejder hårdt. I den efterfølgende periode, hvor hesten arbejder mindre hårdt, får den et foder, der er rigt på kulhydrater. Gennem træning kan hesten opnå en bedre udnyttelse af sine glykogendepoter.</p>\r\n<p>Sukkerstoffet glukose er en meget vigtig energikilde for hesten. Det er den foretrukne energikilde for en lang række kropsprocesser og den eneste energikilde, som kan udnyttes til intensivt muskelarbejde. Såvel stivelse som sukker findes i store mængder i hestens kraftfoderration. De fordøjes forholdsvis let ved hjælp af enzymer i hestens tyndtarm.</p>\r\n<p>Mælkesukker (laktose) fordøjes let af yngre heste. Heste ældre end 3 år udnytter mælkesukkeret dårligt, idet de helt eller delvist mangler enzymet laktase i tarmen, som er nødvendigt for at nedbryde sukkeret. Hvis man begynder at give udvoksede heste fodermidler, der indeholder laktose, kan det medføre fordøjelsesforstyrrelser.</p>\r\n<p>Cellevægsstoffer er strukturkulhydrater, som udgør en stor del af hestens foder. Det er cellevægsstofferne eller fibrene, som giver en foderration struktur. Et passende indhold af fibre er afgørende for en effektiv fordøjelse. Som eksempel på cellevægsstoffer kan nævnes cellulose, hemicellulose og pektin. Alle indgår i planteceller som strukturelement.</p>\r\n<p>Lignin er et andet cellevægsstof, som indgår i græs. Jo ældre og grovere græsset er, jo større er indholdet af lignin. Lignin er meget svært at nedbryde, såvel enzymatisk (i tyndtarmen) som bakterielt (i tyktarmen).</p>\r\n<p>Cellevægsstofferne modstår den enzymatiske nedbrydning i tyndtarmen og fordøjes i stedet ved forgæring i stortarmen. Produktet heraf er flygtige fede syrer (VFA - Volatile Fatty Acids), som hesten kan anvende som energikilde. VFA er eddikesyre, propionsyre og smørsyre. Cellevægsstofferne fremmer produktionen af eddikesyre, hvor stivelse og sukker fremmer produktionen af propionsyre og smørsyre.</p>\r\n<p>Der er en hårfin balance mellem de mælkesyreproducerende bakterier og de mælkesyrenedbrydende bakterier, der omdanner mælkesyren til VFA. Kan de VFA-producerende bakterier ikke nå at omdanne mælkesyren, sker et fald i pH. Ved pH lavere end 6 hæmmes de bakterier, som nedbryder fibre, hvilket medfører at produktionen af VFA næsten ophører. Et pH-fald medfører således bakteriedød og mikrobiel ubalance i blind- og tyktarm (stortarmen). Balancen mellem de forskellige mikroorganismer er meget følsom og primært afhængig af forholdet mellem grov- og kraftfoder.</p>\r\n<p>Kraftfoderets forholdsvis høje indhold af sukker og stivelse kan give en så stor produktion af mælkesyre, at tarmmiljøet bliver surt, og pH falder. Ændres forholdet mellem grovfoder og kraftfoder, medfører det en ændring i forholdet mellem eddikesyre, propionsyre og smørsyre. Kraftfoderrationen kan hæves moderat uden fordøjelsesforstyrrelser, forudsat at grovfoderrationen hæves i samme takt.</p>','',1,11,'2008-09-09 10:15:04',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 10:15:04','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,6,'','',1,11441,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(608,686,'Kolhydrater i hästen','kolhydrater58221','Kolhydrater (socker, stärkelse, cellulosa) - Lösligt socker bryts ner och absorberas i tunntarmen. Vissa socker (glukos, fruktos) absorberas direkt. Sammansatt socker bryts ner till enkelt socker och absorberas. <br /> \r\n<ul>\r\n<li>Sukros -&gt; glukos + fruktos. </li>\r\n<li>Laktos -&gt; glukos + galaktos. </li>\r\n<li>Maltos -&gt; glukos + glukos. </li>\r\n<li>Stärkelse -&gt; maltos -&gt; glukos + glukos.</li>\r\n</ul>\r\n<strong>Unga föl</strong> kan inte bryta ner rörsocker (sukros). Först vid 7 månaders ålder är sukrasaktiviteten i tarmen så hög att sukros bryts ner i stora mängder. Tvärtemot är det med mjölksocker (laktos). Vid 2 - 3 års ålder är laktasaktiviteten så låg, att man måste vara försiktig med att ge större mängder mjölk. <br /><br />Små laktosmängder kan ges till vuxna hästar. Det passerar då till blindtarmen utan att brytas ner och kan där stimulera tarmfloran. Stora mängder laktos kan medföra magbesvär (diarré). Den största delen av stärkelsen bryts ner med hjälp av amylaser och maltaser till glukos och absorberas i tunntarmen. Beroende på stärkelsestyp och mängd per måltid bryts 60-95 % av stärkelsen ner innan chymet kommer till blindtarmen. I tunntarmen absorberas ca 95% av havrestärkelse, medan stärkelse från majs, korn och rå potatis inte bryts så lätt ner och en större del når blindtarmen. <br /><br />Om man ger stora givor kraftfoder varje måltid kommer en större del av stärkelsen att nå blindtarmen och omvandlas av mikroberna till flyktiga fettsyror. Till skillnad från socker och stärkelse har kroppen inga enzymer som kan bryta ner cellulosa, pektiner och pentosaner. Dessa kommer därför att passera oförändrat genom tunntarmen, och bryts ner i blindtarmen och tjocktarmen av mikroberna. Slutprodukten av denna mikrobiella nedbrytning är kortkedjade flyktiga fettsyror: ättiksyra (C2); propionsyra (C3) och smörsyra (C4). Ättiksyra förs ut till olika organ för direkt energiutnyttjande (via citronsyrasyklus) eller till syntes av fettsyror (depotfett eller mjölkfett) I grovfoderransoner utgör ättiksyra en väsentlig del av hästens energitillgång. Smörsyra används som ättiksyra till energi eller till fettsyre-produktion.Propionsyra kan användas direkt till energi eller till fettsyreproduktion, men då detta är en C3 syra kan den ge upphov till glukos. <br /><br />Koncentrationen av flyktiga fettsyror i blindtarm och tjocktarm varierar beroende på fodertyp och tidpunkt efter fodring. Förhållandet mellan dom flyktiga fettsyrorna påverkas i blindtarmen av förhållandet mellan grovfoder och kraftfoder, och mängden kraftfoder som ges varje måltid. Ransoner med mycket grovfoder ger hög andel ättiksyra, medan mycket kraftfoder leder till ökad halt av propionsyra. I tjocktarmen är inte förhållandet mellan dom flyktiga fettsyrorna så mycket påverkad av fodringen. Om stora mängder lätt nedbrytbara kolhydrater kommer till blindtarmen medför detta att andelen ättiksyra sjunker, medan propionsyran (eventuellt också mjölksyran) går upp på samma gång som pH sjunker. pH värdet kan sjunka extra mycket om hästarna får litet grovfoder. Bikarbonat och fosfat buffert gör att pH-värdet i blind- och tjocktarm ligger till mellan 6.6 - 7.0 under normala förhållanden.<br /><br />Tabell 7. Förhållanden mellan fettsyror i blind- och tjocktarm vid olika förhållanden mellan hö och kraftfoder. <br /> \r\n<table style=\"height: 238px;\" border=\"0\" width=\"599\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Hö : Kraftfoder</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Ättiksyra%</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Propionsyra%</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Smörsyra%</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: center;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\" colspan=\"4\"><br /> Innehåll i blindtarmen</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">76.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">14.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">8.0</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">3:2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">70.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">21.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">61.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">26.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">10.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: center;\">\r\n<td colspan=\"4\" style=\"text-align: left;\">Innehåll i tjocktarmen</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">69.5</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">16.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.6</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">3:2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">68.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">15.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">8.8</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">67.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">17.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">9.0</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br />Om stora mängder substrat (stärkelse, socker, protein) når fram till dom bakre tarmavsnitten kan detta medföra en stark utveckling av tarmfloran. Resultaten av detta kan bli feljäsning och gaskolik eller stark sänkning av pH-värdet (p.g.a. ökad mjölksyreproduktion), ofta i samband med dålig aptit och sekundärverkningar av bl.a. fång. Å andra sidan kan svårt nedbrytbart foder (mycket fiberrikt grovfoder) med lågt nitrogeninnehåll medföra en \"ursvältning\" av tarmfloran och därmed nedsatt mikrobiell aktivitet.','',1,11,'2008-09-09 10:15:04',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 10:15:04','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,6,'','',1,11441,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(609,687,'Carbohydrates','carbohydrates-in-the-horse','<strong>Digestion of carbohydrates (sugar, starch, cellulose and other fibres) </strong>- Soluble sugars are broken down and absorbed in the small intestine. Monosaccharides such as glucose and fructose will be absorbed directly by the intestinal cells. Disaccharide\'s and starch will be hydrolysed by the enzymes in the small intestine (amylase and various disaccharidases) before absorption. The small intestine has a large capacity for absorption of simple sugars and starch. The cleavage of common dietary carbohydrates leads to monosaccharides which can be absorbed (glucose, fructose and galactose) according to the following general scheme:<br /><br />Sugar (Sucrose) -> glucose + fructose<br />Milk sugar (Lactose) -> glucose + galactose<br />Maltose -> glucose<br />Starch -> maltose -> glucose<br /><br />Young foals cannot digest sucrose in larger quantities until about 7 months of age. Lactose, which is the natural sugar in milk, is digested well until weaning, and then the production of the lactase enzyme which is required for the cleavage of lactose is gradually reduced. At 2 years of age the activity is so low that large quantities of milk should not be fed. Small amounts of lactose can nevertheless be fed to adult horses. It will pass unchanged to the hind-gut, where it will provide a source of energy for the microbes. Larger amounts will invariably upset digestion and may lead to diarrhoea. <br /><br />A major part of the starch will be broken down to glucose by the enzymes in the small intestine and absorbed. Variation exists however, depending on the type of starch and the amounts fed per meal. More than 95% of the starch in oats and barley is absorbed in the small intestine and about 80% of the starch from maize. Potato starch is much less digestible and will be transported in significant quantities to the hind-gut where it is fermented. When large meals of concentrates are fed, significant amounts of starch reach the hind-gut and undergo fermentation. The energy is absorbed as short-chain fatty acids, but only after a substantial part of the energy is lost as gas and as feed for the micro-organisms. <br /><br />The horse does not produce enzymes which can break down complex, so called structural plant carbohydrates like cellulose, hemicellulose, pectines and pentosanes. These compounds pass through the small intestine, and will first be digested by microbes in the hind-gut. The end products of this fermentation are the short-chain fatty acids: <br /><br />Acetic acid (C2) Propionic acid (C3), Lactic acid (C3, usually formed in smaller quantities) Butyric acid (C4). <br /><br />When the diet contains little or no concentrate, acetic acid will represent a major part of the energy which is absorbed from the gut. Butyric acid will also be used in energy metabolism and to produce tissue fats. In addition to these uses, propionic acid is metabolised to glucose and provides an important component of the horses\' blood glucose. <br /><br />The concentrations of the short-chain fatty acids vary with the feed types and the time after feeding. The ratio between the concentration of these acids in the caecum varies in such a way that high roughage diets will give a high acetate concentration relative to propionate, while high grain diets will favour production of propionate over acetate. In the colon the ratio between the acids is less influenced by the type of feeds given. <br /><br />The acids which are produced lower the pH of the contents in the hind-gut. A pH in the range between 6.6 and 7.5 is maintained by the numerous glands in all of the hind-gut walls which secrete a bicarbonate rich (alkaline) fluid. A diet with little roughage and large proportions of concentrates may ferment too rapidly producing lactic acid and causing the pH in the hind-gut to drop below normal (lactic acid is more acidic than propionate, acetate and butyrate). A low pH in the hind-gut can be detrimental to fibre-digesting microbes that are less tolerant to a low pH than the starch digesting species. In such situations, gas formation is increased, resulting in gas accumulation and possibly colic. <br /><br />Diets containing poor quality roughage with a low nitrogen content can starve the microbes to such an extent that low digestive efficiency may result. Mixed rations with some starchy material therefore also benefits fibre digestion by providing a readily available energy source for the microbes.<br /><br />Ratio between short-chain fatty acids in caecum and colon of animals fed diets with different roughage to concentrate ratios:<br /> <br />\r\n<table style=\"width: 599px; height: 238px;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Hay: Concentrate</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Acetic%</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Propionic%</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Butyric%</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: center;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\" colspan=\"4\">Caecum</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">76.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">14.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">8.0</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">3:2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">70.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">21.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">61.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">26.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">10.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: center;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\" colspan=\"4\">Colon</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">69.5</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">16.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.6</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">3:2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">68.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">15.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">8.8</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">67.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">17.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">9.0</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br />','',1,11,'2008-09-09 10:15:04',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 10:15:04','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,6,'','',1,11441,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(610,688,'Kolhydrater i hästen','kolhydrater49435','Kolhydrater (socker, stärkelse, cellulosa) - Lösligt socker bryts ner och absorberas i tunntarmen. Vissa socker (glukos, fruktos) absorberas direkt. Sammansatt socker bryts ner till enkelt socker och absorberas. <br /> \r\n<ul>\r\n<li>Sukros -&gt; glukos + fruktos. </li>\r\n<li>Laktos -&gt; glukos + galaktos. </li>\r\n<li>Maltos -&gt; glukos + glukos. </li>\r\n<li>Stärkelse -&gt; maltos -&gt; glukos + glukos.</li>\r\n</ul>\r\n<strong>Unga föl</strong> kan inte bryta ner rörsocker (sukros). Först vid 7 månaders ålder är sukrasaktiviteten i tarmen så hög att sukros bryts ner i stora mängder. Tvärtemot är det med mjölksocker (laktos). Vid 2 - 3 års ålder är laktasaktiviteten så låg, att man måste vara försiktig med att ge större mängder mjölk. <br /><br />Små laktosmängder kan ges till vuxna hästar. Det passerar då till blindtarmen utan att brytas ner och kan där stimulera tarmfloran. Stora mängder laktos kan medföra magbesvär (diarré). Den största delen av stärkelsen bryts ner med hjälp av amylaser och maltaser till glukos och absorberas i tunntarmen. Beroende på stärkelsestyp och mängd per måltid bryts 60-95 % av stärkelsen ner innan chymet kommer till blindtarmen. I tunntarmen absorberas ca 95% av havrestärkelse, medan stärkelse från majs, korn och rå potatis inte bryts så lätt ner och en större del når blindtarmen. <br /><br />Om man ger stora givor kraftfoder varje måltid kommer en större del av stärkelsen att nå blindtarmen och omvandlas av mikroberna till flyktiga fettsyror. Till skillnad från socker och stärkelse har kroppen inga enzymer som kan bryta ner cellulosa, pektiner och pentosaner. Dessa kommer därför att passera oförändrat genom tunntarmen, och bryts ner i blindtarmen och tjocktarmen av mikroberna. Slutprodukten av denna mikrobiella nedbrytning är kortkedjade flyktiga fettsyror: ättiksyra (C2); propionsyra (C3) och smörsyra (C4). Ättiksyra förs ut till olika organ för direkt energiutnyttjande (via citronsyrasyklus) eller till syntes av fettsyror (depotfett eller mjölkfett) I grovfoderransoner utgör ättiksyra en väsentlig del av hästens energitillgång. Smörsyra används som ättiksyra till energi eller till fettsyre-produktion.Propionsyra kan användas direkt till energi eller till fettsyreproduktion, men då detta är en C3 syra kan den ge upphov till glukos. <br /><br />Koncentrationen av flyktiga fettsyror i blindtarm och tjocktarm varierar beroende på fodertyp och tidpunkt efter fodring. Förhållandet mellan dom flyktiga fettsyrorna påverkas i blindtarmen av förhållandet mellan grovfoder och kraftfoder, och mängden kraftfoder som ges varje måltid. Ransoner med mycket grovfoder ger hög andel ättiksyra, medan mycket kraftfoder leder till ökad halt av propionsyra. I tjocktarmen är inte förhållandet mellan dom flyktiga fettsyrorna så mycket påverkad av fodringen. Om stora mängder lätt nedbrytbara kolhydrater kommer till blindtarmen medför detta att andelen ättiksyra sjunker, medan propionsyran (eventuellt också mjölksyran) går upp på samma gång som pH sjunker. pH värdet kan sjunka extra mycket om hästarna får litet grovfoder. Bikarbonat och fosfat buffert gör att pH-värdet i blind- och tjocktarm ligger till mellan 6.6 - 7.0 under normala förhållanden.<br /><br />Tabell 7. Förhållanden mellan fettsyror i blind- och tjocktarm vid olika förhållanden mellan hö och kraftfoder. <br /> \r\n<table style=\"height: 238px;\" border=\"0\" width=\"599\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Hö : Kraftfoder</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Ättiksyra%</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Propionsyra%</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Smörsyra%</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: center;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\" colspan=\"4\"><br /> Innehåll i blindtarmen</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">76.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">14.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">8.0</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">3:2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">70.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">21.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">61.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">26.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">10.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: center;\">\r\n<td colspan=\"4\" style=\"text-align: left;\">Innehåll i tjocktarmen</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">69.5</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">16.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.6</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">3:2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">68.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">15.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">8.8</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">67.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">17.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">9.0</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br />Om stora mängder substrat (stärkelse, socker, protein) når fram till dom bakre tarmavsnitten kan detta medföra en stark utveckling av tarmfloran. Resultaten av detta kan bli feljäsning och gaskolik eller stark sänkning av pH-värdet (p.g.a. ökad mjölksyreproduktion), ofta i samband med dålig aptit och sekundärverkningar av bl.a. fång. Å andra sidan kan svårt nedbrytbart foder (mycket fiberrikt grovfoder) med lågt nitrogeninnehåll medföra en \"ursvältning\" av tarmfloran och därmed nedsatt mikrobiell aktivitet.','',1,11,'2008-09-09 10:15:04',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 10:15:04','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,6,'','',1,11441,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(611,689,'Karbohydrater','karbohydrater','<p><strong>Karbohydrater (sukker, stivelse, cellulose) </strong></p>\r\n<p>Løselige sukker blir nedbrutt og absorbert i tynntarmen. Enkle sukker (glukose, fruktose) absorberes direkte. Sammensatte sukker brytes ned til enkle sukker og absorberes. <br /><br />Sukrose - glukose + fruktose<br />Laktose - glukose + galaktose<br />Maltose - glukose + glukose<br />Stivelse - maltose - glukose + glukose<br /><br />Unge føll har ikke evnen til å fordøye rørsukker (sukrose). Først ved 7 måneders alder er sukraseaktiviteten i tarmen så høy at sukrose brytes ned i større mengder. Motsatt er det med melkesukker (laktose). Ved 2-3 års alder er laktaseaktiviteten så lav at man må være forsiktig med større mengder melk. Små laktosemengder kan gis voksne hester, da dette vil passere unedbrutt til blindtarmen, og der kunne virke stimulerende på tarmfloraen. Større mengder laktose kan føre til fordøyelsesforstyrrelser (diare). Det aller meste av stivelsen blir ved hjelp av amylaser og maltaser brutt ned til glukose og absorbert i tynntarmen. Avhengig av stivelsestype og mengde pr måltid blir 60-95% av stivelsen fordøyd før chymet når blindtarmen. <br /><br />I tynntarmen absorberes ca 80% av maisstivelse, ca 95% av havrestivelse, mens stivelse fra rå poteter ikke brytes ned så lett og en større del når blindtarmen. Gir en store kraftfôrmengder pr måltid vil større del av stivelsen nå blindtarmen og av mikrobene omdannes til flyktige fettsyrer.</p>\r\n<p><br /><strong><br />Flyktige fettsyrer</strong></p>\r\n<p>I motsetning til sukker og stivelse har kroppen ikke enzymer som kan bryte ned cellulose, hemicellulose, pektiner og pentosaner. Disse passerer derfor uforandret gjennom tynntarmen, og blir i blindtarmen og tykktarmen brutt med av mikrobene. Sluttproduktene av denne mikrobielle nedbrytingen er kortkjedede flyktige fettsyrer; eddiksyre (C2), propionsyre (C3) og smørsyre (C4). Eddiksyre blir ført til forskjellige organ for direkte energiutnytting (via sitronsyresyklus) eller til syntese av fettsyrer (depotfett eller melkefett). <br /><br />På grovfôrrasjoner vil eddiksyre representere en vesentlig del av hestens energitilførsel. Smørsyre brukes som eddiksyra til energi eller til fettsyredanning. Propionsyre kan brukes direkte til energi eller fettsyredanning, men siden dette er en C3 syre kan den gi opphav til glukose. Konsentrasjonen av flyktige fettsyrer i blindtarm og tykktarm varierer avhengig av fôrtype og tid etter fôring. Forholdet mellom de flyktige fettsyrene påvirkes i blindtarmen av forholdet mellom grovfôr og kraftfôr, og av mengden kraftfôr som gis til hvert måltid. Rasjoner med mye grovfôr gir høy andel eddiksyre, mens mye kraftfôr fører til økt andel propionsyre. I tykktarmen er forholdet mellom de flyktige fettsyrene lite påvirket at fôringen. <br /><br />Dersom store mengder lettfordøyelige kullhydrater når blindtarmen fører dette til at andelen eddiksyre går ned, mens propionsyre (eventuelt også melkesyre) går opp samtidig som pH synker. Fall i pH-verdi kan bli særlig sterk dersom hestene får lite grovfôr. Bikarbonat og fosfatbuffer sørger for at pH i blind- og tykktarm under normale forhold holdes mellom 6,6 og 7,5. <br /><br /><em>Tabell 7. Forhold mellom flyktige fettsyrer i blind- og tykktarm ved forskjellig forhold mellom høy og kraftfôr. </em></p>\r\n<table style=\"height: 316px; width: 655px;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: left;\" colspan=\"3\">Forhold mellom flyktige syrer (%)</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Forhold i rasjonen</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Eddiksyre</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Propionsyre</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Smørsyre</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Høy : kraftfôr</td>\r\n<td colspan=\"3\" style=\"text-align: center;\">Innhold i blindtarm</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">1 : 0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">76,2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">14,8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">8,0</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">3 : 2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">70,4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">21,2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7,2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">1 : 4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">61,2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">26,0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">10,2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Høy : kraftfôr</td>\r\n<td colspan=\"3\" style=\"text-align: center;\">Innhold i tykktarm</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">1 : 0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">69,5</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">16,2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7,6</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">3 : 2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">68,2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">15,0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">8,8</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">1 : 4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">67,0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">17,0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">9,0</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>Dersom store mengder lettomsettelig substrat (stivelse, sukker, protein) når de bakre tarmavsnitt kan dette føre til sterk utvikling av tarmfloraen. Resultatet av dette kan bli feilgjæring med gasskollikk eller sterkt fall i pH (pga økt melkesyreproduksjon), ofte forbundet med dårlig etelyst og sekundærvirkninger som bl.a forfangenhet. På den annen side kan tungt fordøyelig fôr (meget trevlerikt grovfôr) med lavt nitrogeninnhold føre til en \"utsulting\" av tarmfloraen og dermed nedsatt mikrobiell aktivitet.</p>\r\n<div style=\"position: absolute; left: 0px; top: 20px; width: 100px; height: 100px;\">&nbsp;</div>\r\n<div style=\"position: absolute; left: 0px; top: 20px; width: 100px; height: 100px;\">&nbsp;</div>\r\n<div style=\"position: absolute; left: 0px; top: 20px; width: 100px; height: 100px;\">&nbsp;</div>\r\n<div style=\"position: absolute; left: 0px; top: 20px; width: 100px; height: 100px;\">&nbsp;</div>\r\n<div style=\"position: absolute; left: 0px; top: 20px; width: 100px; height: 100px;\">&nbsp;</div>','',1,11,'2008-09-09 10:15:04',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 10:15:04','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,6,'Karbohydrater for hest','Unge føll har ikke evnen til å fordøye rørsukker (sukrose). Først ved 7 måneders alder er sukraseaktiviteten i tarmen så høy at sukrose brytes ned i større mengder. Motsatt er det med melkesukker (laktose). Ved 2-3 års alder er laktaseaktiviteten så lav at man må være forsiktig med større mengder melk. Små laktosemengder kan gis voksne hester, da dette vil passere unedbrutt til blindtarmen, og der kunne virke stimulerende på tarmfloraen. Større mengder laktose kan føre til fordøyelsesforstyrrelser (diare). Det aller meste av stivelsen blir ved hjelp av amylaser og maltaser brutt ned til glukose og absorbert i tynntarmen. Avhengig av stivelsestype og mengde pr måltid blir 60-95% av stivelsen fordøyd før chymet når blindtarmen.',1,11441,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(612,690,'Kolhydrater i hästen','kolhydrater52697','Kolhydrater (socker, stärkelse, cellulosa) - Lösligt socker bryts ner och absorberas i tunntarmen. Vissa socker (glukos, fruktos) absorberas direkt. Sammansatt socker bryts ner till enkelt socker och absorberas. <br /> \r\n<ul>\r\n<li>Sukros -&gt; glukos + fruktos. </li>\r\n<li>Laktos -&gt; glukos + galaktos. </li>\r\n<li>Maltos -&gt; glukos + glukos. </li>\r\n<li>Stärkelse -&gt; maltos -&gt; glukos + glukos.</li>\r\n</ul>\r\n<strong>Unga föl</strong> kan inte bryta ner rörsocker (sukros). Först vid 7 månaders ålder är sukrasaktiviteten i tarmen så hög att sukros bryts ner i stora mängder. Tvärtemot är det med mjölksocker (laktos). Vid 2 - 3 års ålder är laktasaktiviteten så låg, att man måste vara försiktig med att ge större mängder mjölk. <br /><br />Små laktosmängder kan ges till vuxna hästar. Det passerar då till blindtarmen utan att brytas ner och kan där stimulera tarmfloran. Stora mängder laktos kan medföra magbesvär (diarré). Den största delen av stärkelsen bryts ner med hjälp av amylaser och maltaser till glukos och absorberas i tunntarmen. Beroende på stärkelsestyp och mängd per måltid bryts 60-95 % av stärkelsen ner innan chymet kommer till blindtarmen. I tunntarmen absorberas ca 95% av havrestärkelse, medan stärkelse från majs, korn och rå potatis inte bryts så lätt ner och en större del når blindtarmen. <br /><br />Om man ger stora givor kraftfoder varje måltid kommer en större del av stärkelsen att nå blindtarmen och omvandlas av mikroberna till flyktiga fettsyror. Till skillnad från socker och stärkelse har kroppen inga enzymer som kan bryta ner cellulosa, pektiner och pentosaner. Dessa kommer därför att passera oförändrat genom tunntarmen, och bryts ner i blindtarmen och tjocktarmen av mikroberna. Slutprodukten av denna mikrobiella nedbrytning är kortkedjade flyktiga fettsyror: ättiksyra (C2); propionsyra (C3) och smörsyra (C4). Ättiksyra förs ut till olika organ för direkt energiutnyttjande (via citronsyrasyklus) eller till syntes av fettsyror (depotfett eller mjölkfett) I grovfoderransoner utgör ättiksyra en väsentlig del av hästens energitillgång. Smörsyra används som ättiksyra till energi eller till fettsyre-produktion.Propionsyra kan användas direkt till energi eller till fettsyreproduktion, men då detta är en C3 syra kan den ge upphov till glukos. <br /><br />Koncentrationen av flyktiga fettsyror i blindtarm och tjocktarm varierar beroende på fodertyp och tidpunkt efter fodring. Förhållandet mellan dom flyktiga fettsyrorna påverkas i blindtarmen av förhållandet mellan grovfoder och kraftfoder, och mängden kraftfoder som ges varje måltid. Ransoner med mycket grovfoder ger hög andel ättiksyra, medan mycket kraftfoder leder till ökad halt av propionsyra. I tjocktarmen är inte förhållandet mellan dom flyktiga fettsyrorna så mycket påverkad av fodringen. Om stora mängder lätt nedbrytbara kolhydrater kommer till blindtarmen medför detta att andelen ättiksyra sjunker, medan propionsyran (eventuellt också mjölksyran) går upp på samma gång som pH sjunker. pH värdet kan sjunka extra mycket om hästarna får litet grovfoder. Bikarbonat och fosfat buffert gör att pH-värdet i blind- och tjocktarm ligger till mellan 6.6 - 7.0 under normala förhållanden.<br /><br />Tabell 7. Förhållanden mellan fettsyror i blind- och tjocktarm vid olika förhållanden mellan hö och kraftfoder. <br /> \r\n<table style=\"height: 238px;\" border=\"0\" width=\"599\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Hö : Kraftfoder</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Ättiksyra%</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Propionsyra%</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Smörsyra%</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: center;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\" colspan=\"4\"><br /> Innehåll i blindtarmen</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">76.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">14.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">8.0</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">3:2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">70.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">21.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">61.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">26.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">10.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: center;\">\r\n<td colspan=\"4\" style=\"text-align: left;\">Innehåll i tjocktarmen</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">69.5</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">16.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.6</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">3:2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">68.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">15.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">8.8</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">67.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">17.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">9.0</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br />Om stora mängder substrat (stärkelse, socker, protein) når fram till dom bakre tarmavsnitten kan detta medföra en stark utveckling av tarmfloran. Resultaten av detta kan bli feljäsning och gaskolik eller stark sänkning av pH-värdet (p.g.a. ökad mjölksyreproduktion), ofta i samband med dålig aptit och sekundärverkningar av bl.a. fång. Å andra sidan kan svårt nedbrytbart foder (mycket fiberrikt grovfoder) med lågt nitrogeninnehåll medföra en \"ursvältning\" av tarmfloran och därmed nedsatt mikrobiell aktivitet.','',1,11,'2008-09-09 10:15:04',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 10:15:04','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,6,'','',1,11441,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(613,691,'Kolhydrater i hästen','kolhydrater50479','<p>Kolhydrater (socker, stärkelse, cellulosa) - Lösligt socker bryts ner och absorberas i tunntarmen. Vissa socker (glukos, fruktos) absorberas direkt. Sammansatt socker bryts ner till enkelt socker och absorberas. </p>\r\n<ul>\r\n<li>Sukros -&gt; glukos + fruktos.</li>\r\n<li>Laktos -&gt; glukos + galaktos.</li>\r\n<li>Maltos -&gt; glukos + glukos.</li>\r\n<li>Stärkelse -&gt; maltos -&gt; glukos + glukos.</li>\r\n</ul>\r\n<p><strong>Unga föl</strong> kan inte bryta ner rörsocker (sukros). Först vid 7 månaders ålder är sukrasaktiviteten i tarmen så hög att sukros bryts ner i stora mängder. Tvärtemot är det med mjölksocker (laktos). Vid 2 - 3 års ålder är laktasaktiviteten så låg, att man måste vara försiktig med att ge större mängder mjölk. <br /><br />Små laktosmängder kan ges till vuxna hästar. Det passerar då till blindtarmen utan att brytas ner och kan där stimulera tarmfloran. Stora mängder laktos kan medföra magbesvär (diarré). Den största delen av stärkelsen bryts ner med hjälp av amylaser och maltaser till glukos och absorberas i tunntarmen. Beroende på stärkelsestyp och mängd per måltid bryts 60-95 % av stärkelsen ner innan chymet kommer till blindtarmen. I tunntarmen absorberas ca 95% av havrestärkelse, medan stärkelse från majs, korn och rå potatis inte bryts så lätt ner och en större del når blindtarmen. <br /><br />Om man ger stora givor kraftfoder varje måltid kommer en större del av stärkelsen att nå blindtarmen och omvandlas av mikroberna till flyktiga fettsyror. Till skillnad från socker och stärkelse har kroppen inga enzymer som kan bryta ner cellulosa, pektiner och pentosaner. Dessa kommer därför att passera oförändrat genom tunntarmen, och bryts ner i blindtarmen och tjocktarmen av mikroberna. Slutprodukten av denna mikrobiella nedbrytning är kortkedjade flyktiga fettsyror: ättiksyra (C2); propionsyra (C3) och smörsyra (C4). Ättiksyra förs ut till olika organ för direkt energiutnyttjande (via citronsyrasyklus) eller till syntes av fettsyror (depotfett eller mjölkfett) I grovfoderransoner utgör ättiksyra en väsentlig del av hästens energitillgång. Smörsyra används som ättiksyra till energi eller till fettsyre-produktion.Propionsyra kan användas direkt till energi eller till fettsyreproduktion, men då detta är en C3 syra kan den ge upphov till glukos. <br /><br />Koncentrationen av flyktiga fettsyror i blindtarm och tjocktarm varierar beroende på fodertyp och tidpunkt efter fodring. Förhållandet mellan dom flyktiga fettsyrorna påverkas i blindtarmen av förhållandet mellan grovfoder och kraftfoder, och mängden kraftfoder som ges varje måltid. Ransoner med mycket grovfoder ger hög andel ättiksyra, medan mycket kraftfoder leder till ökad halt av propionsyra. I tjocktarmen är inte förhållandet mellan dom flyktiga fettsyrorna så mycket påverkad av fodringen. Om stora mängder lätt nedbrytbara kolhydrater kommer till blindtarmen medför detta att andelen ättiksyra sjunker, medan propionsyran (eventuellt också mjölksyran) går upp på samma gång som pH sjunker. pH värdet kan sjunka extra mycket om hästarna får litet grovfoder. Bikarbonat och fosfat buffert gör att pH-värdet i blind- och tjocktarm ligger till mellan 6.6 - 7.0 under normala förhållanden.<br /><br />Tabell 7. Förhållanden mellan fettsyror i blind- och tjocktarm vid olika förhållanden mellan hö och kraftfoder. </p>\r\n<table style=\"height: 238px; width: 599px;\" border=\"0\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Hö : Kraftfoder</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Ättiksyra%</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Propionsyra%</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Smörsyra%</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: center;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\" colspan=\"4\"><br /> Innehåll i blindtarmen</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">76.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">14.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">8.0</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">3:2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">70.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">21.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">61.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">26.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">10.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: center;\">\r\n<td colspan=\"4\" style=\"text-align: left;\">Innehåll i tjocktarmen</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">69.5</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">16.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.6</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">3:2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">68.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">15.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">8.8</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">67.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">17.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">9.0</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><br />Om stora mängder substrat (stärkelse, socker, protein) når fram till dom bakre tarmavsnitten kan detta medföra en stark utveckling av tarmfloran. Resultaten av detta kan bli feljäsning och gaskolik eller stark sänkning av pH-värdet (p.g.a. ökad mjölksyreproduktion), ofta i samband med dålig aptit och sekundärverkningar av bl.a. fång. Å andra sidan kan svårt nedbrytbart foder (mycket fiberrikt grovfoder) med lågt nitrogeninnehåll medföra en \"ursvältning\" av tarmfloran och därmed nedsatt mikrobiell aktivitet.</p>','',1,11,'2008-09-09 10:15:04',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 10:15:04','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,6,'kolhydrater i häst, häst och kolhydrater','Kolhydrater (socker, stärkelse, cellulosa) - Lösligt socker bryts ner och absorberas i tunntarmen. Vissa socker (glukos, fruktos) absorberas direkt. Sammansatt socker bryts ner till enkelt socker och absorberas.',1,11441,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(614,692,'Mineraler i hesten','mineraler7086','<p>Karakteristisk for mineralernes funktion og virkemåde er den komplekse vekselvirkning, der er mellem dem. Overdosering af et mineral kan således betyde nedsat udnyttelse og mangel på et andet mineral. Det ses f.eks. for mineralerne calcium (Ca) og fosfor (P). Tilføres der for meget fosfor, kan det medføre Ca-mangel på trods af, at hesten med foderet tilføres rigelige mængder Ca. Det skyldes, at P i overskud hæmmer optagelsen af Ca. En sådan ubalance i mineraltilførslen kan have lige så stor betydning som en aktuel mangel.</p>\r\n<p>Mineralerne inddeles i makromineraler og mikromineraler. I foderrationen måles makromineralerne i g, og mikromineralerne måles i mg.</p>\r\n<p><em>Tabel 1.5 Mineralernes inddeling i makro- og mikromineraler</em>.</p>\r\n<center> \r\n<table border=\"1\" bordercolor=\"#000000\" cellpadding=\"8\" cellspacing=\"2\" width=\"623\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td colspan=\"2\" bgcolor=\"#ffffff\" valign=\"top\" width=\"50%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p align=\"center\"><span style=\"font-size: 8pt;\">Makromineral </span></p>\r\n</td>\r\n<td colspan=\"2\" bgcolor=\"#ffffff\" valign=\"top\" width=\"50%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p align=\"center\"><span style=\"font-size: 8pt;\">Mikromineral </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">Calcium </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">(Ca) </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">Kobber </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">(Cu) </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">Fosfor </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">(P) </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">Selen </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">(Se) </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">Magnesium </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">(Mg) </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">Jern </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">(Fe) </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">Kalium </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">(K) </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">Zink </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">(Zn) </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">Natrium </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">(Na) </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">Mangan </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">(Mn) </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">Klor </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">(Cl) </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">Jod </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">(I) </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">Svovl </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">(S) </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">Kobolt </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">(Co) </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n</center>\r\n<p>Hestens foderration skal indeholde større mængde makromineraler end mikromineraler.</p>\r\n<p>Hesten har kun behov for mikromineraler i meget små mængder. Da nogle af mikromineralerne (f.eks. selen) samtidig er giftige ved overdosering, bør man være kritisk ved tildeling af mikromineraler.</p>','',1,11,'2008-09-09 11:55:12',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 11:55:12','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,4,'','',1,41457,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(615,693,'Mineraler i hästen','mineraler6942','<p><strong>Natrium och klor</strong></p>\r\n<p>Natrium och klor som kommer till dom bakre tarmavsnitten blir till stor del absorberat: vid marginal tillförsel upp emot 99%. Det kalium som tillförs via fodret passerar till stor grad tarmväggen alternativt i tunntarmen (ca 65-70%). I tjocktarmen kan kalium både absorberas och urskiljas. <br /><br /><strong>Kalcium, fosfor, magnesium.</strong></p>\r\n<p>Oberoende av mängd man tillsätter blir ca 60 - 70% av kalcium absorberat i tunntarmen. Kalcium kan passera från blod till tjocktarm och skiljas ut med träcket. Om tillförseln är väldigt stor kan urskiljningen via urinen öka. Absorbtion och urskiljning av magnesium är i stort sätt samma som för kalcium. Stora fosformängder kommer in i tarmen med fodersmältningsvätskorna. I grovfoderrika ransoner är tillförseln via fodersmältningsvätskorna större än absorbtionen så att det först i tjocktarmen blir en nettoabsorbtion av fosfor. Om ransonen huvudsakligen består av fiberfattiga fodermedel får man däremot p.g.a. mindre utsöndring av fodersmältningsvätskor en nettoabsorbtion redan i tunntarmen. Då kalcium huvudsakligen absorberas i tunntarmen, medan fosfor absorberas både i tunntarm och tjocktarm, kommer för högt innehåll av fosfor till stor del att ha negativ påverkan på absorbering av kalcium. Högt innehåll av kalcium kommer i mindre grad att kunna påverka absorbering av fosfor</p>','',1,11,'2008-09-09 11:55:12',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 11:55:12','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,4,'','',1,41457,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(616,694,'Minerals','mineraler27246','<p><strong>Sodium and chloride</strong></p>\r\n<p><strong>Sodium and chloride</strong> are secreted intensively into the digestive tract with saliva, pancreatic juice, and intestinal secretions. Up to 99% of the content of these minerals is absorbed in the hind-gut. The gut is not an excretory organ. Any dietary surplus of sodium and chloride is instead excreted in the urine. Dietary potassium passes through the gut wall of the small intestine (65-70%). In the large intestine, potassium may both be absorbed from the gut contents and secreted from the blood into the gut contents.</p>\r\n<p><strong>Calcium </strong>is absorbed in the small intestine. The efficiency of the absorptive process is regulated according to the bodily needs for calcium. Absorption is high when calcium losses are increased, such as during lactation, or when bone mineralization requires large amounts of calcium in young growing horses. Calcium absorption is stimulated by vitamin D and impaired in vitamin D deficiency. </p>\r\n<p><strong>Magnesium </strong>metabolism is much less tightly controlled than calcium metabolism. Magnesium is absorbed more or less proportionately to the magnesium content in the diet. Magnesium surplus is excreted with urine.<strong> </strong></p>\r\n<p><strong>Phosphorus </strong>is secreted into the digestive tract with saliva and other digestive juices. In roughage-rich rations the secretion of phosphorus with the digestive juices may exceed the dietary intake of phosphorus. In such cases it is first in the hind-gut that there is net absorption of phosphorus. In low-fibre rations, the secretory loss of phosphorus to the intestine is smaller, and net absorption takes place in the small intestine. Calcium is absorbed only in the small intestine, while phosphorus can be  absorbed both in the small intestine and the hind-gut. too high phosphorus contents relative to calcium may reduce calcium absorption in the small intestine, and thus cause secondary calcium deficiency. Phosphorus is less influenced by the calcium content of the diet.  </p>','',1,11,'2008-09-09 11:55:12',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 11:55:12','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,4,'','',1,41457,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(617,695,'Mineraler i hästen','mineraler57498','<p><strong>Natrium och klor</strong></p>\r\n<p>Natrium och klor som kommer till dom bakre tarmavsnitten blir till stor del absorberat: vid marginal tillförsel upp emot 99%. Det kalium som tillförs via fodret passerar till stor grad tarmväggen alternativt i tunntarmen (ca 65-70%). I tjocktarmen kan kalium både absorberas och urskiljas. <br /><br /><strong>Kalcium, fosfor, magnesium.</strong></p>\r\n<p>Oberoende av mängd man tillsätter blir ca 60 - 70% av kalcium absorberat i tunntarmen. Kalcium kan passera från blod till tjocktarm och skiljas ut med träcket. Om tillförseln är väldigt stor kan urskiljningen via urinen öka. Absorbtion och urskiljning av magnesium är i stort sätt samma som för kalcium. Stora fosformängder kommer in i tarmen med fodersmältningsvätskorna. I grovfoderrika ransoner är tillförseln via fodersmältningsvätskorna större än absorbtionen så att det först i tjocktarmen blir en nettoabsorbtion av fosfor. Om ransonen huvudsakligen består av fiberfattiga fodermedel får man däremot p.g.a. mindre utsöndring av fodersmältningsvätskor en nettoabsorbtion redan i tunntarmen. Då kalcium huvudsakligen absorberas i tunntarmen, medan fosfor absorberas både i tunntarm och tjocktarm, kommer för högt innehåll av fosfor till stor del att ha negativ påverkan på absorbering av kalcium. Högt innehåll av kalcium kommer i mindre grad att kunna påverka absorbering av fosfor</p>','',1,11,'2008-09-09 11:55:12',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 11:55:12','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,4,'','',1,41457,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(618,696,'Mineraler','mineraler28411','<p><strong>Natrium och klor</strong> <br /><br />Natrium og klor som kommer till dom bakre tarmavsnitten blir till stor del absorberat: vid marginal tillförsel upp emot 99%. Det kalium som tillförs via fodret passerar till stor grad tarmväggen alternativt i tunntarmen (ca 65-70%). I tjocktarmen kan kalium både absorberas och avskiljas.</p>\r\n<p><strong>Kalsium, fosfor, magnesium</strong></p>\r\n<p>Uavhengig av tilført mengde blir ca 60-70% av kalsium absorbert i tynntarmen. Kalsium kan passere fra blod til tykktarm og skilles ut med gjødsla. Dersom tilførselen er svært stor kan det også bli en forhøyet utskilling med urin. Absorpsjon og utskilling av magnesium er stort sett samme som for kalsium. Store fosformengder kommer inn i tarmen med fordøyelses-væskene. På grovfôrrike rasjoner er tilførselen via for-døyelsesvæskene større enn absorpsjonen slik at det først i tykktarmen blir en nettoabsorpsjon av fosfor.</p>\r\n<p>Består rasjonen hovedsaklig av trevlefattige fôrmidler vil en derimot pga mindre utskilling av fordøyelsesvæsker kunne få en netto-absorpsjon alt i tynntarmen. Da kalsium hovedsaklig absorberes i tynntarmen, mens fosfor absorberes både i tynntarm og tykktarm, vil for høyt innhold av fosfor i stor grad kunne ha negativ innvirkning på absorpsjonen av kalsium. Høyt innhold av kalsium vil i mindre grad kunne påvirke absorpsjonen av fosfor.</p>','',1,11,'2008-09-09 11:55:12',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 11:55:12','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,4,'mineraler i hest, natrium, klor','Natrium og klor som kommer till dom bakre tarmavsnitten blir till stor del absorberat: vid marginal tillförsel upp emot 99%. Det kalium som tillförs via fodret passerar till stor grad tarmväggen alternativt i tunntarmen (ca 65-70%). I tjocktarmen kan kalium både absorberas och avskiljas.',1,41457,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(619,697,'Mineraler i hästen','mineraler62692','<p><strong>Natrium och klor</strong></p>\r\n<p>Natrium och klor som kommer till dom bakre tarmavsnitten blir till stor del absorberat: vid marginal tillförsel upp emot 99%. Det kalium som tillförs via fodret passerar till stor grad tarmväggen alternativt i tunntarmen (ca 65-70%). I tjocktarmen kan kalium både absorberas och urskiljas. <br /><br /><strong>Kalcium, fosfor, magnesium.</strong></p>\r\n<p>Oberoende av mängd man tillsätter blir ca 60 - 70% av kalcium absorberat i tunntarmen. Kalcium kan passera från blod till tjocktarm och skiljas ut med träcket. Om tillförseln är väldigt stor kan urskiljningen via urinen öka. Absorbtion och urskiljning av magnesium är i stort sätt samma som för kalcium. Stora fosformängder kommer in i tarmen med fodersmältningsvätskorna. I grovfoderrika ransoner är tillförseln via fodersmältningsvätskorna större än absorbtionen så att det först i tjocktarmen blir en nettoabsorbtion av fosfor. Om ransonen huvudsakligen består av fiberfattiga fodermedel får man däremot p.g.a. mindre utsöndring av fodersmältningsvätskor en nettoabsorbtion redan i tunntarmen. Då kalcium huvudsakligen absorberas i tunntarmen, medan fosfor absorberas både i tunntarm och tjocktarm, kommer för högt innehåll av fosfor till stor del att ha negativ påverkan på absorbering av kalcium. Högt innehåll av kalcium kommer i mindre grad att kunna påverka absorbering av fosfor</p>','',1,11,'2008-09-09 11:55:12',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 11:55:12','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,4,'','',1,41457,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(620,698,'Mineraler i hästen','mineraler10192','<p><strong>Natrium och klor</strong></p>\r\n<p>Natrium och klor som kommer till dom bakre tarmavsnitten blir till stor del absorberat: vid marginal tillförsel upp emot 99%. Det kalium som tillförs via fodret passerar till stor grad tarmväggen alternativt i tunntarmen (ca 65-70%). I tjocktarmen kan kalium både absorberas och urskiljas. <br /><br /><strong>Kalcium, fosfor, magnesium.</strong></p>\r\n<p>Oberoende av mängd man tillsätter blir ca 60 - 70% av kalcium absorberat i tunntarmen. Kalcium kan passera från blod till tjocktarm och skiljas ut med träcket. Om tillförseln är väldigt stor kan urskiljningen via urinen öka. Absorbtion och urskiljning av magnesium är i stort sätt samma som för kalcium. Stora fosformängder kommer in i tarmen med fodersmältningsvätskorna. I grovfoderrika ransoner är tillförseln via fodersmältningsvätskorna större än absorbtionen så att det först i tjocktarmen blir en nettoabsorbtion av fosfor. Om ransonen huvudsakligen består av fiberfattiga fodermedel får man däremot p.g.a. mindre utsöndring av fodersmältningsvätskor en nettoabsorbtion redan i tunntarmen. Då kalcium huvudsakligen absorberas i tunntarmen, medan fosfor absorberas både i tunntarm och tjocktarm, kommer för högt innehåll av fosfor till stor del att ha negativ påverkan på absorbering av kalcium. Högt innehåll av kalcium kommer i mindre grad att kunna påverka absorbering av fosfor</p>','',1,11,'2008-09-09 11:55:12',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 11:55:12','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,4,'mineraler i häst, mineralbehov för häst','Natrium och klor\r\n\r\nNatrium och klor som kommer till dom bakre tarmavsnitten blir till stor del absorberat: vid marginal tillförsel upp emot 99%. Det kalium som tillförs via fodret passerar till stor grad tarmväggen alternativt i tunntarmen (ca 65-70%). I tjocktarmen kan kalium både absorberas och urskiljas.\r\n\r\nKalcium, fosfor, magnesium.\r\n\r\nOberoende av mängd man tillsätter blir ca 60 - 70% av kalcium absorberat i tunntarmen. Kalcium kan passera från blod till tjocktarm och skiljas ut med träcket. Om tillförseln är väldigt stor kan urskiljningen via urinen öka. Absorbtion och urskiljning av magnesium är i stort sätt samma som för kalcium. Stora fosformängder kommer in i tarmen med fodersmältningsvätskorna. I grovfoderrika ransoner är tillförseln via',1,41457,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(621,699,'Forskning','forskning','<p><br /><img src=\"images/stories/pchimages/cavepainting2.png\" alt=\"cavepainting2\" width=\"150\" height=\"125\" /> <img alt=\"eng_fullblod\" src=\"images/stories/pchimages/eng_fullblod.png\" width=\"150\" height=\"125\" /><br />Den moderna hästen har mycket gemensamt med den urgamla hästen. Dess anatomi och matsmältning är mycket funktionell. Modern forskning bygger vidare på gammal väletablerad kunskap men med hjälp av modern teknik kan man nu bättre kartlägga och dokumentera processerna i hästens matsmältningssystem.</p>\r\n<p><img src=\"images/stories/pchimages/911 dag A.jpg\" alt=\"911 dag A\" width=\"75\" height=\"100\" /> <img src=\"images/stories/pchimages/912 knut hove.jpg\" alt=\"912 knut hove\" width=\"75\" height=\"100\" /></p>\r\n<p><span class=\"h1\">For udviklingen af det faglige indhold badved programmet og information står de internationalt kendte forskere Professor Knut Hove og Dag Austbo fra Norges Landbohøjskole. </span></p>','',1,11,'2008-09-09 12:21:21',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:21:21','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,8,'','',1,67884,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(622,700,'Hästforskning','haestforskning79946','<p><br /><img alt=\"cavepainting2\" src=\"images/stories/pchimages/cavepainting2.png\" width=\"150\" height=\"125\" /> <img alt=\"eng_fullblod\" src=\"images/stories/pchimages/eng_fullblod.png\" width=\"150\" height=\"125\" /></p>\r\n<p>Den moderna hästen har mycket gemensamt med den urgamla hästen. Dess anatomi och matsmältning är mycket funktionell. Modern forskning bygger vidare på gammal väletablerad kunskap men med hjälp av modern teknik kan man nu bättre kartlägga och dokumentera processerna i hästens matsmältningssystem.</p>\r\n<p><img alt=\"911 dag A\" src=\"images/stories/pchimages/911 dag A.jpg\" width=\"75\" height=\"100\" /></p>\r\n<p>Dr Dag Austbø är en av forskarna bakom PC-Horse och leder ett världsledande team kring utforskning av den moderna hästens matsmältning- och näringsupptag vid Universitetet för miljö- och biovetenskap.</p>','',1,11,'2008-09-09 12:21:21',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:21:21','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,8,'','',1,67884,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(623,701,'Research on horses','haestforskning31573','<p><br /><img alt=\"cavepainting2\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/cavepainting2.png\" width=\"150\" height=\"125\" /> <img alt=\"eng_fullblod\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/eng_fullblod.png\" width=\"150\" height=\"125\" /></p>\r\n<p><span id=\"result_box\" lang=\"en\"><span>The modern horse has much in common with the old horse. </span><span>Its anatomy and digestive system is very functional. </span><span>Modern  research builds on the old well-established knowledge but with the help  of modern technology you can now better identify and document the  processes in the horse\'s digestive system.</span></span></p>\r\n<p><img alt=\"911 dag A\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/911 dag A.jpg\" width=\"75\" height=\"100\" /></p>\r\n<p><strong>Dag Austbø. </strong>Professor in animal nutrition with horses  as a speciality.    Dag has been an active researcher in horse nutrition  during the last 20 years,    and teaches horse nutrition at the  Norwegian life science university. He is    a member of the \"Horse  nutrition group\" in the European Association for Animal    Production  (EAAP), and has a broad international network.</p>','',1,11,'2008-09-09 12:21:21',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:21:21','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,8,'','',1,67884,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(624,702,'Hästforskning','haestforskning38558','<p><br /><img alt=\"cavepainting2\" src=\"images/stories/pchimages/cavepainting2.png\" width=\"150\" height=\"125\" /> <img alt=\"eng_fullblod\" src=\"images/stories/pchimages/eng_fullblod.png\" width=\"150\" height=\"125\" /></p>\r\n<p>Den moderna hästen har mycket gemensamt med den urgamla hästen. Dess anatomi och matsmältning är mycket funktionell. Modern forskning bygger vidare på gammal väletablerad kunskap men med hjälp av modern teknik kan man nu bättre kartlägga och dokumentera processerna i hästens matsmältningssystem.</p>\r\n<p><img alt=\"911 dag A\" src=\"images/stories/pchimages/911 dag A.jpg\" width=\"75\" height=\"100\" /></p>\r\n<p>Dr Dag Austbø är en av forskarna bakom PC-Horse och leder ett världsledande team kring utforskning av den moderna hästens matsmältning- och näringsupptag vid Universitetet för miljö- och biovetenskap.</p>','',1,11,'2008-09-09 12:21:21',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:21:21','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,8,'','',1,67884,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(625,703,'Hester og forskning','hester-og-forskning','<p><br /><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/cavepainting2.png\" alt=\"cavepainting2\" width=\"150\" height=\"125\" /> <img alt=\"eng_fullblod\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/eng_fullblod.png\" width=\"150\" height=\"125\" /></p>\r\n<p><span id=\"result_box\" lang=\"no\"><span>Den moderne hesten har mye til felles med den gamle hesten. </span><span>Dets anatomi og fordøyelsessystemet er svært funksjonell. </span><span>Moderne  forskning bygger på den gamle veletablerte kunnskap, men med hjelp av  moderne teknologi kan nå bli lettere å identifisere og dokumentere  prosesser i hestens fordøyelsessystem.</span></span></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/912 knut hove.jpg\" alt=\"912 knut hove\" width=\"75\" height=\"100\" /> <img src=\"images-joomla/stories/pchimages/911 dag A.jpg\" alt=\"911 dag A\" width=\"75\" height=\"100\" /></p>\r\n<p>Bak utviklingen av PC-Horse og dets faglige innhold står de internasjonalt kjente forskerne Knut Hove og Dag Austbø.</p>','',1,11,'2008-09-09 12:21:21',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:21:21','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,8,'','',1,67884,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(626,704,'Hästforskning','haestforskning85913','<p><br /><img alt=\"cavepainting2\" src=\"images/stories/pchimages/cavepainting2.png\" width=\"150\" height=\"125\" /> <img alt=\"eng_fullblod\" src=\"images/stories/pchimages/eng_fullblod.png\" width=\"150\" height=\"125\" /></p>\r\n<p>Den moderna hästen har mycket gemensamt med den urgamla hästen. Dess anatomi och matsmältning är mycket funktionell. Modern forskning bygger vidare på gammal väletablerad kunskap men med hjälp av modern teknik kan man nu bättre kartlägga och dokumentera processerna i hästens matsmältningssystem.</p>\r\n<p><img alt=\"911 dag A\" src=\"images/stories/pchimages/911 dag A.jpg\" width=\"75\" height=\"100\" /></p>\r\n<p>Dr Dag Austbø är en av forskarna bakom PC-Horse och leder ett världsledande team kring utforskning av den moderna hästens matsmältning- och näringsupptag vid Universitetet för miljö- och biovetenskap.</p>','',1,11,'2008-09-09 12:21:21',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:21:21','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,8,'','',1,67884,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(627,705,'Hästforskning','haestforskning14700','<p><br /><img alt=\"cavepainting2\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/cavepainting2.png\" height=\"125\" width=\"150\" /> <img alt=\"eng_fullblod\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/eng_fullblod.png\" height=\"125\" width=\"150\" /></p>\r\n<p>Den moderna hästen har mycket gemensamt med den urgamla hästen. Dess anatomi och matsmältning är mycket funktionell. Modern forskning bygger vidare på gammal väletablerad kunskap men med hjälp av modern teknik kan man nu bättre kartlägga och dokumentera processerna i hästens matsmältningssystem.</p>\r\n<p><img alt=\"911 dag A\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/911 dag A.jpg\" height=\"100\" width=\"75\" /></p>\r\n<p>Dr Dag Austbø är en av forskarna bakom PC-Horse och leder ett världsledande team kring utforskning av den moderna hästens matsmältning- och näringsupptag vid Universitetet för miljö- och biovetenskap.</p>','',1,11,'2008-09-09 12:21:21',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:21:21','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,8,'hästens matsmältning, hästens historia','Den moderna hästen har mycket gemensamt med den urgamla hästen. Dess anatomi och matsmältning är mycket funktionell. Modern forskning bygger vidare på gammal väletablerad kunskap men med hjälp av modern teknik kan man nu bättre kartlägga och dokumentera processerna i hästens matsmältningssystem.',1,67884,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(628,706,'Maven','maven','<p>Hvor spiserøret kommer ind i maven, sidder der en kraftig lukkemuskel, som bevirker, at hesten ikke kan kaste op. Hvis hesten foræder sig, kan der som følge af en fejlgæring opstå en gasudvikling i maven, og der er risiko for, at mavesækken springer.</p>\r\n<p>Mavesækken består af kraftige muskler, der ælter foderet sammen med mavesaften. Hestens mave er ret lille (ca. 15-20 liter) og er indrettet til hyppig foderoptagelse i små mængder. Når hesten er på græs, æder den små mængder ad gangen. Til gengæld æder den ofte, og maven er derfor sjældent helt tom, selvom foderet kun opholder sig kort tid i maven, typisk mellem 30 og 45 minutter. Disse forhold må man tage højde for, når hesten fodres på stald.</p>\r\n<p><em>Tabel 1.2 Tyggetid og spytproduktion ved forskellige foderrationer. Tyggetiden (den fysiske bearbejdning af foderet) er afhængig af foderets konsistens og struktur. Kilde: Meyer, Pferdefütterung 1996</em>.</p>\r\n<center>\r\n<table border=\"1\" width=\"100%\" cellpadding=\"8\" cellspacing=\"2\" bordercolor=\"#000000\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td colspan=\"4\" bgcolor=\"#ffffff\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p style=\"text-align: center;\">Tyggetid i min. pr. kg foder</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td bgcolor=\"#ffffff\" width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>Fodertype</p>\r\n</td>\r\n<td bgcolor=\"#ffffff\" width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>Store heste</p>\r\n</td>\r\n<td bgcolor=\"#ffffff\" width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>Ponyer</p>\r\n</td>\r\n<td bgcolor=\"#ffffff\" width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>Mængde spyt pr. kg foder</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>Hø</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>40</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>80</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>3-4 kg</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>Halm</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>50</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>100</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\"></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>Havre (helt eller valset)</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>20</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>40</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\"></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>Pelleteret foder</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>10</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>30</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\"></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>Kraftfoder (fint formalet)</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>20</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>35</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>1 kg</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>Grøntfoder</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\"></td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\"></td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>1 kg</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p style=\"text-align: left;\">Fordøjelsen fungerer bedst, når maven er 2/3 fuld. Fyldes maven mere end dette, åbner afgangen til tyndtarmen, og foderets opholdstid i maven og tilblandingen af mavesaft bliver mindre, hvilket betyder, at udnyttelsen af foderet falder. Alt for store mængder kraftfoder givet på én gang vil overfylde mavesækken og derfor passere for hurtigt. Dette giver fordøjelsesproblemer og risiko for tarminfektioner, fordi mavesaften ikke bliver blandet ordentligt med foderet, og syren i mavesaften kan således ikke nå at dræbe bakterier m.v.</p>\r\n</center>','',1,11,'2008-09-09 12:44:08',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:44:08','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,10,'','',1,10821,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(629,707,'Magsäcken','magsaecken75946','Hästens mage är liten (15-20 liter i volym för medelstor häst) och är anpassad till ett kontinuerligt intag av små fodermängder. <br /><br />Magsäcken kan delas i tre delar:<br /><br />1. Matstrupsdelen; Utan körtlar<br />2. Fundusdelen; Funduskörtlar<br />3. Pylorusdelen; Pyloruskörtlar<br /><br />I matstrupsdelen finns inte sekretion av fodersmältningsvätskor. Den mellersta delen av magsäcken kallas fundusdelen. Denna har så kallade funduskörtlar, vilka består av två slags celler: Huvudceller som producerar slem och det proteinspjälkande enzymet pepsin, och täckningsceller som producerar saltsyra. Produktionen av saltsyra regleras av hormonet gastrin via en negativ \"feedback\" reaktion. Ökad sekretion av gastrin medför ökad sekretion av saltsyra i magen, men när saltsyrekoncentrationen går upp dämpar detta åter igen sekretionen av gastrin. <br /><br />Gastrinsekretionen påverkas också bland annat av magens fyllnadsgrad och nerbrytingsprodukter av protein, speciellt aminosyror. Den bakre delen av magsäcken kallas pylorusdelen. Här finns körtlar med bara en typ celler, och dessa producerar slem. Mellan matstrupsdelen och fundusdelen finns det ett smalt område med cardiaceller. Dessa producerar slem. I magens matstrupsdel finns ett stort antal mikrober (upp till 109 per gram maginnehåll). Det pågår därför en mikrobiell omsättning här. Dessa bidrar (om än i blygsam grad) till nerbrytning av lätt åtkomliga kolhydrater (socker och stärkelse), och delvis också till en startande nerbrytning av några proteiner. Omsättningen i denna del av magsäcken leder till produktion av mjölksyra som kan absorberas i tunntarmen eller i det bakre tarmavsnitt efter omvandling till flyktiga fettsyror och små mängder gas (CO2, CH4, och H2) samt produkter från proteinnedbrytningen (ammoniak mm). Först i fundusdelen produceras magsaft som innehåller det proteinspjälkande enzymet pepsin och saltsyra. Det produceras således inget fett eller kolhyratspjälkande enzymer i magsäcken. <br /><br />PH-värdet i matstrupsdelen och fundusdelen är 5-6. I fundusdelen kommer saltsyra bara i liten grad att blandas med maginnehållet. Först i pylorusdelen leder starka sammandragningar av magväggen till ordentlig blandning av maginnehållet, pH-värdet sjunker till mellan 2 och 3, och den mikrobiella aktiviteten stoppas. <br /><br />Medan hästen fortfarande äter börjar magsäcken att tömma innehåll ner till tolvfingertarmen (duodenum). Vattenrikt maginnehåll (under 18% ts.) passerar snabbt. Fiberrikt foder har lägre passagehastighet. Vatten går snabbt igenom magsäcken (följer lilla kurvatur). Om hästen dricker mycket vatten under eller precis efter en måltid, kan detta medföra att foder \"spolas\" snabbt igenom magsäcken. Detta kan föra till fara för feljäsning och problem i fodersmältnings-systemet. <br /><br />För att fodersmältningen i magsäcken skall fungera normalt är det absolut nödvändigt att maginnehållet blandas ordentligt med magsaften. Om detta inte händer kan orsakerna vara följande:<br /><br />För liten produktion av magsaft t.ex. som följd av stora fysiska eller psykiska påfrestningar direkt efter fodring.<br /><br />Fodret äts för snabbt.<br /><br />Det ges för stora mängder (speciellt av kraftfoder) <br /><br />Mycket klibbigt foder (t. ex stora mängder vete) kan leda till att magsyran inte klarar att sänka pH-värdet tillräckligt och den mikrobiella nedbrytningen fortsätter. Detta kan medföra gasbildning, uppblåsning av magsäcken och i allvarliga fall leda till döden.','',1,11,'2008-09-09 12:44:08',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:44:08','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,10,'','',1,10821,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(630,708,'The stomach','the-stomach-of-the-horse','The stomach is adapted to a continuous feed intake, and has a comparatively small volume (15-20 litre for a medium sized, 500 kg, horse). The stomach can be subdivided into three main parts:<br /><br />1. The oesophageal part which has no glands<br />2. The fundic part which has glands producing hydrochloric acid, enzymes and mucus<br />3. The pyloric part which has gland-producing mucus<br /><br />The oesophageal part of the stomach usually has a high concentration of microbes (up to 1000 millions per gram). These ferment (break down) ingested feeds. The high temperature in the stomach, and the liquids which are mixed into the feed during chewing together with the neutral or moderately acidic pH provides an excellent environment for bacteria. (This part of the stomach is also inhabited by the bots fly larvae (Gastrophilus) which lives and overwinters in the stomach of the horse. When fully grown, the 1-2 cm long larvae are passed with faeces, pupate in the soil and emerge as flies which lay their yellow eggs on the legs of the horse.)<br /><br />This microbial activity leads to a partial digestion of carbohydrates and sugars, and begins the hydrolysis of soluble proteins. The fermentation produces lactic acid, short-chain fatty acids, and some carbon dioxide gas. Gas is potentially harmful because the horse has a poor ability to expel it from the stomach. <br /><br />Fermentation stops as the gastric contents gradually become acidified by the fundic secretions which contain pepsin, a protein-cleaving enzyme, and hydrochloric acid which rapidly reduces the pH of the ingested feed to between 2 and 3. It is in the pyloric part of the stomach (the lower half) that the muscles in the wall first produce sufficiently strong contractions to mix the contents fully. In horses fed infrequent, large meals, gas production and over distension of the stomach can become a problem. Horses should therefore be fed many small meals, particularly when they are exercised heavily and need large quantities of hard feed. <br /><br />In the horse\'s stomach, the only breakdown of carbohydrates, such as starch, occurs as a result of microbial fermentation since the stomach does not produce any carbohydrate- or fat-digesting enzymes. <br /><br />The secretion of hydrochloric acid is regulated by the hormone gastrin in a negative feedback manner. Increased secretion of gastrin leads to increased concentrations of HCl in the stomach, which in turn reduces the secretion of gastrin. The secretion of gastrin is primarily stimulated by the presence of food in the stomach through specific receptors in the stomach wall which react to being stretched and to chemical substances such as amino acids in the feed. The lower section of the stomach is the pyloric part where glands produce mucus which lubricate the digesta. <br /><br />The stomach starts to empty its contents into the small intestine whilst the horse is still eating. Stomach contents with a dry matter percentage below 18% will pass rapidly, and may overtake fibrous contents by following the small curvature of the stomach towards the pylorus. Generally, fibre-rich diets will remain longer in the stomach. Proper mixing of the feed with digestive juices is necessary for normal digestion. Failure in mixing may be caused by: <br /><br />- Too few gastric secretions, often resulting from too much physical or psychological stress soon after feeding.<br />- The feed being consumed too rapidly (the horse is too hungry)<br />- Too much feed being given (in particular concentrates and grains)<br />- Concentrates containing cooked (micronized) wheat or rye-starch which may prevent the hydrochloric acid from sufficiently reducing the pH of the gastric contents to stop microbial fermentation, resulting in excessive gas formation, stomach dilatation and colic.','',1,11,'2008-09-09 12:44:08',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:44:08','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,10,'','',1,10821,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(631,709,'Magsäcken','magsaecken6417','Hästens mage är liten (15-20 liter i volym för medelstor häst) och är anpassad till ett kontinuerligt intag av små fodermängder. <br /><br />Magsäcken kan delas i tre delar:<br /><br />1. Matstrupsdelen; Utan körtlar<br />2. Fundusdelen; Funduskörtlar<br />3. Pylorusdelen; Pyloruskörtlar<br /><br />I matstrupsdelen finns inte sekretion av fodersmältningsvätskor. Den mellersta delen av magsäcken kallas fundusdelen. Denna har så kallade funduskörtlar, vilka består av två slags celler: Huvudceller som producerar slem och det proteinspjälkande enzymet pepsin, och täckningsceller som producerar saltsyra. Produktionen av saltsyra regleras av hormonet gastrin via en negativ \"feedback\" reaktion. Ökad sekretion av gastrin medför ökad sekretion av saltsyra i magen, men när saltsyrekoncentrationen går upp dämpar detta åter igen sekretionen av gastrin. <br /><br />Gastrinsekretionen påverkas också bland annat av magens fyllnadsgrad och nerbrytingsprodukter av protein, speciellt aminosyror. Den bakre delen av magsäcken kallas pylorusdelen. Här finns körtlar med bara en typ celler, och dessa producerar slem. Mellan matstrupsdelen och fundusdelen finns det ett smalt område med cardiaceller. Dessa producerar slem. I magens matstrupsdel finns ett stort antal mikrober (upp till 109 per gram maginnehåll). Det pågår därför en mikrobiell omsättning här. Dessa bidrar (om än i blygsam grad) till nerbrytning av lätt åtkomliga kolhydrater (socker och stärkelse), och delvis också till en startande nerbrytning av några proteiner. Omsättningen i denna del av magsäcken leder till produktion av mjölksyra som kan absorberas i tunntarmen eller i det bakre tarmavsnitt efter omvandling till flyktiga fettsyror och små mängder gas (CO2, CH4, och H2) samt produkter från proteinnedbrytningen (ammoniak mm). Först i fundusdelen produceras magsaft som innehåller det proteinspjälkande enzymet pepsin och saltsyra. Det produceras således inget fett eller kolhyratspjälkande enzymer i magsäcken. <br /><br />PH-värdet i matstrupsdelen och fundusdelen är 5-6. I fundusdelen kommer saltsyra bara i liten grad att blandas med maginnehållet. Först i pylorusdelen leder starka sammandragningar av magväggen till ordentlig blandning av maginnehållet, pH-värdet sjunker till mellan 2 och 3, och den mikrobiella aktiviteten stoppas. <br /><br />Medan hästen fortfarande äter börjar magsäcken att tömma innehåll ner till tolvfingertarmen (duodenum). Vattenrikt maginnehåll (under 18% ts.) passerar snabbt. Fiberrikt foder har lägre passagehastighet. Vatten går snabbt igenom magsäcken (följer lilla kurvatur). Om hästen dricker mycket vatten under eller precis efter en måltid, kan detta medföra att foder \"spolas\" snabbt igenom magsäcken. Detta kan föra till fara för feljäsning och problem i fodersmältnings-systemet. <br /><br />För att fodersmältningen i magsäcken skall fungera normalt är det absolut nödvändigt att maginnehållet blandas ordentligt med magsaften. Om detta inte händer kan orsakerna vara följande:<br /><br />För liten produktion av magsaft t.ex. som följd av stora fysiska eller psykiska påfrestningar direkt efter fodring.<br /><br />Fodret äts för snabbt.<br /><br />Det ges för stora mängder (speciellt av kraftfoder) <br /><br />Mycket klibbigt foder (t. ex stora mängder vete) kan leda till att magsyran inte klarar att sänka pH-värdet tillräckligt och den mikrobiella nedbrytningen fortsätter. Detta kan medföra gasbildning, uppblåsning av magsäcken och i allvarliga fall leda till döden.','',1,11,'2008-09-09 12:44:08',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:44:08','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,10,'','',1,10821,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(632,710,'Magesekken','magesekken','<hr />\r\nHestens mage er liten (volum 15-20 liter for middels stor hest) og tilpasset    et kontinuerlig opptak av små fôrmengder. Magesekken kan deles i    tre deler:  <ol>\r\n<li>Spiserørsdelen; Uten kjertler</li>\r\n<li>Fundusdelen; Funduskjertler</li>\r\n<li>Pylorusdelen; Pyloruskjertler</li>\r\n</ol>\r\n<p>I spiserørsdelen finnes ikke sekresjon av fordøyelsesvæsker.    Den mellomste delen av magesekken kaller fundusdelen. Denne har såkalte    funduskjertler. Disse består av to slags celler; hovedceller som produserer    slim og det proteinspaltende enzymet pepsin, og dekkceller som produserer saltsyre.    Produksjonen av saltsyre reguleres av hormonet gastrin via en negativ \"feedback\"    reaksjon. Økt sekresjon av gastrin fører til økt sekresjon    av saltsyre i magen, men når saltsyrekonsentrasjonen går opp hemmer    dette igjen sekresjonen av gastrin. Gastrinsekresjonen påvirkes også    bl.a av magens fyllingsgrad og nedbrytingsprodukter av protein, særlig    aminosyrer.</p>\r\n<p>Den bakre delen av magesekken er pylorusdelen. Her finnes kjertler med bare    en type celler, og disse produserer slim. Mellom spiserørsdelen og fundusdelen    er det et smalt område med cardiaceller. Disse produserer slim. I magens    spiserørsdel finnes et stort antall mikrober (opptil 109 pr gram mageinnhold).    Det foregår derfor en mikrobiell omsetning her. Dette fører (om    enn i beskjeden grad) til nedbryting av lett tilgjengelige karbohydrater (sukker    og stivelse), og i en viss grad også til begynnende nedbryting av enkelte    proteiner. Omsetningen i denne delen av magesekken fører til produksjon    av melkesyre som kan absorberes i tynntamen eller i de bakre tarmavsnitt etter    omdanning til flyktige fettsyrer og små mengder gass (CO2, CH4 og H2)    samt produkter fra proteinnedbrytingen (ammoniakk m.m).</p>\r\n<p>Først i fundusdelen produseres magesaft som inneholder det proteinspaltende    enzymet pepsin og saltsyre. Det produseres altså ingen fett- eller karbohydratspaltende    enzymer i magesekken. pH- verdien i spiserørsdelen og fundusdelen er    5-6. I fundusdelen vil saltsyra bare i liten grad blandes med mageinnholdet.    Først i pylorusdelen fører sterke sammentrekninger av mageveggen    til skikkelig blanding av mageinnholdet, pH synker til mellom 2 og 3, og mikrobiell    aktivitet stopper.</p>\r\n<p>Alt mens hesten hesten ennå eter begynner magesekken å tømme    innhold videre til tolvfingertarmen (duodenum). Vannrikt mageinnhold (under    18% ts.) passerer raskt. Trevlerikt fôr har lavere passasjehastighet.    Vann går raskt gjennom magesekken (følger lille kurvatur). Dersom    hesten drikker mye vann under eller like etter et måltid, kan dette medføre    at fôr \"spyles\" raskt gjennom magesekken. Dette kan medføre    fare for feilgjæring og fordøyelses-forstyrrelser. For at fordøyelsen    i magesekken skal foregå normalt er det absolutt nødvendig at mageinnholdet    blandes skikkelig med magesaft. Dersom dette ikke skjer kan årsakene være:</p>\r\n<ol>\r\n<li> For liten produksjon av magesaft, f.eks som følge av store fysiske      eller psykiske belastninger like etter fôring.</li>\r\n<li> Fôret etes for raskt. </li>\r\n<li> Det ble gitt for store mengder (særlig kraftfôr).</li>\r\n<li> Sterkt forklistret fôr (f.eks store mengder hvete- eller ruggrøpp)      kan føre til at magesyra ikkeklarer å senke pH tilstrekkelig      og den mikrobielle nedbrytingen fortsetter. Dette kan medføre gassdannelse,      oppblåsing av magesekken og i alvorlige tilfeller død. </li>\r\n</ol>','',1,11,'2008-09-09 12:44:08',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:44:08','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,10,'','',1,10821,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(633,711,'Magsäcken','magsaecken88781','Hästens mage är liten (15-20 liter i volym för medelstor häst) och är anpassad till ett kontinuerligt intag av små fodermängder. <br /><br />Magsäcken kan delas i tre delar:<br /><br />1. Matstrupsdelen; Utan körtlar<br />2. Fundusdelen; Funduskörtlar<br />3. Pylorusdelen; Pyloruskörtlar<br /><br />I matstrupsdelen finns inte sekretion av fodersmältningsvätskor. Den mellersta delen av magsäcken kallas fundusdelen. Denna har så kallade funduskörtlar, vilka består av två slags celler: Huvudceller som producerar slem och det proteinspjälkande enzymet pepsin, och täckningsceller som producerar saltsyra. Produktionen av saltsyra regleras av hormonet gastrin via en negativ \"feedback\" reaktion. Ökad sekretion av gastrin medför ökad sekretion av saltsyra i magen, men när saltsyrekoncentrationen går upp dämpar detta åter igen sekretionen av gastrin. <br /><br />Gastrinsekretionen påverkas också bland annat av magens fyllnadsgrad och nerbrytingsprodukter av protein, speciellt aminosyror. Den bakre delen av magsäcken kallas pylorusdelen. Här finns körtlar med bara en typ celler, och dessa producerar slem. Mellan matstrupsdelen och fundusdelen finns det ett smalt område med cardiaceller. Dessa producerar slem. I magens matstrupsdel finns ett stort antal mikrober (upp till 109 per gram maginnehåll). Det pågår därför en mikrobiell omsättning här. Dessa bidrar (om än i blygsam grad) till nerbrytning av lätt åtkomliga kolhydrater (socker och stärkelse), och delvis också till en startande nerbrytning av några proteiner. Omsättningen i denna del av magsäcken leder till produktion av mjölksyra som kan absorberas i tunntarmen eller i det bakre tarmavsnitt efter omvandling till flyktiga fettsyror och små mängder gas (CO2, CH4, och H2) samt produkter från proteinnedbrytningen (ammoniak mm). Först i fundusdelen produceras magsaft som innehåller det proteinspjälkande enzymet pepsin och saltsyra. Det produceras således inget fett eller kolhyratspjälkande enzymer i magsäcken. <br /><br />PH-värdet i matstrupsdelen och fundusdelen är 5-6. I fundusdelen kommer saltsyra bara i liten grad att blandas med maginnehållet. Först i pylorusdelen leder starka sammandragningar av magväggen till ordentlig blandning av maginnehållet, pH-värdet sjunker till mellan 2 och 3, och den mikrobiella aktiviteten stoppas. <br /><br />Medan hästen fortfarande äter börjar magsäcken att tömma innehåll ner till tolvfingertarmen (duodenum). Vattenrikt maginnehåll (under 18% ts.) passerar snabbt. Fiberrikt foder har lägre passagehastighet. Vatten går snabbt igenom magsäcken (följer lilla kurvatur). Om hästen dricker mycket vatten under eller precis efter en måltid, kan detta medföra att foder \"spolas\" snabbt igenom magsäcken. Detta kan föra till fara för feljäsning och problem i fodersmältnings-systemet. <br /><br />För att fodersmältningen i magsäcken skall fungera normalt är det absolut nödvändigt att maginnehållet blandas ordentligt med magsaften. Om detta inte händer kan orsakerna vara följande:<br /><br />För liten produktion av magsaft t.ex. som följd av stora fysiska eller psykiska påfrestningar direkt efter fodring.<br /><br />Fodret äts för snabbt.<br /><br />Det ges för stora mängder (speciellt av kraftfoder) <br /><br />Mycket klibbigt foder (t. ex stora mängder vete) kan leda till att magsyran inte klarar att sänka pH-värdet tillräckligt och den mikrobiella nedbrytningen fortsätter. Detta kan medföra gasbildning, uppblåsning av magsäcken och i allvarliga fall leda till döden.','',1,11,'2008-09-09 12:44:08',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:44:08','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,10,'','',1,10821,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(634,712,'Magsäcken','magsaecken8633','Hästens mage är liten (15-20 liter i volym för medelstor häst) och är anpassad till ett kontinuerligt intag av små fodermängder. <br /><br />Magsäcken kan delas i tre delar:<br /><br />1. Matstrupsdelen; Utan körtlar<br />2. Fundusdelen; Funduskörtlar<br />3. Pylorusdelen; Pyloruskörtlar<br /><br />I matstrupsdelen finns inte sekretion av fodersmältningsvätskor. Den mellersta delen av magsäcken kallas fundusdelen. Denna har så kallade funduskörtlar, vilka består av två slags celler: Huvudceller som producerar slem och det proteinspjälkande enzymet pepsin, och täckningsceller som producerar saltsyra. Produktionen av saltsyra regleras av hormonet gastrin via en negativ \"feedback\" reaktion. Ökad sekretion av gastrin medför ökad sekretion av saltsyra i magen, men när saltsyrekoncentrationen går upp dämpar detta åter igen sekretionen av gastrin. <br /><br />Gastrinsekretionen påverkas också bland annat av magens fyllnadsgrad och nerbrytingsprodukter av protein, speciellt aminosyror. Den bakre delen av magsäcken kallas pylorusdelen. Här finns körtlar med bara en typ celler, och dessa producerar slem. Mellan matstrupsdelen och fundusdelen finns det ett smalt område med cardiaceller. Dessa producerar slem. I magens matstrupsdel finns ett stort antal mikrober (upp till 109 per gram maginnehåll). Det pågår därför en mikrobiell omsättning här. Dessa bidrar (om än i blygsam grad) till nerbrytning av lätt åtkomliga kolhydrater (socker och stärkelse), och delvis också till en startande nerbrytning av några proteiner. Omsättningen i denna del av magsäcken leder till produktion av mjölksyra som kan absorberas i tunntarmen eller i det bakre tarmavsnitt efter omvandling till flyktiga fettsyror och små mängder gas (CO2, CH4, och H2) samt produkter från proteinnedbrytningen (ammoniak mm). Först i fundusdelen produceras magsaft som innehåller det proteinspjälkande enzymet pepsin och saltsyra. Det produceras således inget fett eller kolhyratspjälkande enzymer i magsäcken. <br /><br />PH-värdet i matstrupsdelen och fundusdelen är 5-6. I fundusdelen kommer saltsyra bara i liten grad att blandas med maginnehållet. Först i pylorusdelen leder starka sammandragningar av magväggen till ordentlig blandning av maginnehållet, pH-värdet sjunker till mellan 2 och 3, och den mikrobiella aktiviteten stoppas. <br /><br />Medan hästen fortfarande äter börjar magsäcken att tömma innehåll ner till tolvfingertarmen (duodenum). Vattenrikt maginnehåll (under 18% ts.) passerar snabbt. Fiberrikt foder har lägre passagehastighet. Vatten går snabbt igenom magsäcken (följer lilla kurvatur). Om hästen dricker mycket vatten under eller precis efter en måltid, kan detta medföra att foder \"spolas\" snabbt igenom magsäcken. Detta kan föra till fara för feljäsning och problem i fodersmältnings-systemet. <br /><br />För att fodersmältningen i magsäcken skall fungera normalt är det absolut nödvändigt att maginnehållet blandas ordentligt med magsaften. Om detta inte händer kan orsakerna vara följande:<br /><br />För liten produktion av magsaft t.ex. som följd av stora fysiska eller psykiska påfrestningar direkt efter fodring.<br /><br />Fodret äts för snabbt.<br /><br />Det ges för stora mängder (speciellt av kraftfoder) <br /><br />Mycket klibbigt foder (t. ex stora mängder vete) kan leda till att magsyran inte klarar att sänka pH-värdet tillräckligt och den mikrobiella nedbrytningen fortsätter. Detta kan medföra gasbildning, uppblåsning av magsäcken och i allvarliga fall leda till döden.','',1,11,'2008-09-09 12:44:08',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:44:08','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,10,'','',1,10821,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(635,713,'Spyt og spiserør','spyt-og-spiseror','<p>Spyttilblandingen letter tygningen og foderets videre passage gennem spiserøret. Heste producerer normalt 10-20 liter spyt pr. døgn.</p>\r\n<p>Foderrationen påvirker såvel spyttets sammensætning som mængden af spyt, der dannes. Ved fodring med meget stråfoder bliver der dannet mest spyt.</p>\r\n<p>Tygningen har stor betydning for foderoptagelsen. Hvis foderet ikke bliver tygget ordentligt, f.eks. hvis hesten er stresset, eller hvis tænderne ikke fungerer korrekt, synkes større partikler end normalt, hvilket let giver forstoppelse, kolik samt nedsat foderudnyttelse.</p>\r\n<span style=\"font-size: 14pt;\">\r\n<p><a name=\"A4\"></a></p>\r\n<p><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Spiserør</span></strong></p>\r\n</span>\r\n<p>I mundhulen formes det tyggede foder i 50-70 g store boller. Disse foderboller synkes med ca. 30 sekunders mellemrum, og man kan se sådan en bolle passere spiserøret på venstre side af hestens hals.</p>\r\n<p>Spiserøret er ret snævert, og der kan opstå spiserørsforstoppelse ved fodring med fodermidler, der udvider sig meget, når de bliver fugtige ved spyttilblandingen.</p>','',1,11,'2008-09-09 12:50:02',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:50:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,12,'','',1,8406,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(636,714,'Saliv','saliv70904','<br />Tuggningen gör att fodret blandas med saliv. Då själva tuggrörelsen stimulerar salivsekretionen, påverkar ättiden (beroende på fodrets struktur och partikelstorlek) också mängden saliv som utsöndras. Hästar producerar 40-90 ml saliv per minut, ponnyer 20-60 ml. Vid intag av grovfoder är salivutsöndringen pr kg torrsubstans på grund av längre ättid, väsentligt högre än vid intag av kraftfoder (tabell 4).<br /><br /><em>Tabell 4. Mängd saliv vid intag av olika fodertyper </em><br /><br />\r\n<table style=\"height: 108px;\" border=\"1\" width=\"264\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Fodertyp</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Saliv, liter/kg foder</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Hö</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3 - 4</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Kraftfoder</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">1</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Gräs</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">1</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br />Saliven innehåller inte fodersmältningsenzymer, men betydande mängder mineraler och bikarbonat som troligen bidrar till att neutralisera de syror som tillverkas vid jäsning i första delen av magsäcken. Saliven är nödvändig för att fodret skall kunna sväljas. I munhålan tillverkas \"foderbollar\" (ca 30-70 gram) som sväljs med ca 30 sekunders mellanrum. Torrsubstanshalten i dessa \"foderbollar\" varierar med fodertyp och ättid, och är för grovfoder 25-30 % och för kraftfoder 40-50 % (Meyer, 1986).','',1,11,'2008-09-09 12:50:02',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:50:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,12,'','',1,8406,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(637,715,'Saliva','saliv88143','During chewing, feed is mixed with saliva, which is secreted in copious amounts (Table 4). Horses may secrete 40-90 ml saliva per minute, ponies comparatively less (20-60 ml). The jaw movements, and the taste and the smell of feed stimulate salivary secretion. The structure of the feed will affect the amounts of saliva which are produced. Both the chewing time and salivary secretion are much greater when roughages are fed because of their much higher fibre content (Table 4). <br /><br /><strong>Salivary secretion whilst chewing different feeds:</strong><br /><br />\r\n<table style=\"width: 264px; height: 108px;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Feed type </td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Saliva production </td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Hay and straw </td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3 - 4</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Concentrate</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">1</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Grass</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">1</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br />The saliva of horses does not contain digestive enzymes, but provides minerals and a buffer (sodium bicarbonate) which neutralises acids produced during the fermentation of carbohydrates which may occur in the upper part of the stomach.<br />Saliva is required for lubricating food before it is swallowed. When eating, balls of saliva and food of between 30 and 70 grams form, these are swallowed about every 30 seconds. The dry matter content of these balls varies with the type of feed and the chewing time. Typical values for concentrates are 40-50% and for roughage 20-30% (Meyer 1986).','',1,11,'2008-09-09 12:50:02',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:50:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,12,'','',1,8406,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(638,716,'Saliv','saliv3173','<br />Tuggningen gör att fodret blandas med saliv. Då själva tuggrörelsen stimulerar salivsekretionen, påverkar ättiden (beroende på fodrets struktur och partikelstorlek) också mängden saliv som utsöndras. Hästar producerar 40-90 ml saliv per minut, ponnyer 20-60 ml. Vid intag av grovfoder är salivutsöndringen pr kg torrsubstans på grund av längre ättid, väsentligt högre än vid intag av kraftfoder (tabell 4).<br /><br /><em>Tabell 4. Mängd saliv vid intag av olika fodertyper </em><br /><br />\r\n<table style=\"height: 108px;\" border=\"1\" width=\"264\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Fodertyp</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Saliv, liter/kg foder</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Hö</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3 - 4</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Kraftfoder</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">1</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Gräs</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">1</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br />Saliven innehåller inte fodersmältningsenzymer, men betydande mängder mineraler och bikarbonat som troligen bidrar till att neutralisera de syror som tillverkas vid jäsning i första delen av magsäcken. Saliven är nödvändig för att fodret skall kunna sväljas. I munhålan tillverkas \"foderbollar\" (ca 30-70 gram) som sväljs med ca 30 sekunders mellanrum. Torrsubstanshalten i dessa \"foderbollar\" varierar med fodertyp och ättid, och är för grovfoder 25-30 % och för kraftfoder 40-50 % (Meyer, 1986).','',1,11,'2008-09-09 12:50:02',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:50:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,12,'','',1,8406,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(639,717,'Spytt','spytt','<p>Tyggingen medfører at fôret blandes med spytt. Da selve tyggebevegelsen stimulerer spyttsekresjonen, påvirker etetiden (avhengig av fôrets struktur og partikkelstørrelse) også den mengde spytt som utskilles. Hester produserer pr minutt 40-90 ml spytt, ponnier 20-60 ml. Ved opptak av grovfôr er spyttsekresjonen pr kilo tørrstoff på grunn av lengre etetid vesentlig høyere enn ved opptak av kraftfôr (tabell 4).</p>\r\n<p><strong>Tabell 4.</strong> Mengde spytt ved eting av ulike fôrtyper.</p>\r\n<table style=\"width: 48%;\" border=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\">Fôrtype</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\">Spytt, kg/kg fôr</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\">Høy</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\">3-4</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\">Kraftfôr</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\">1</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\">Gras</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\">1</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>Spyttet inneholder ikke fordøyelsesenzymer, men betydelige mengder mineraler og bikarbonat som sannsynligvis skal bidra til å nøytralisere syrene som dannes ved gjæring i første del av magesekken . Spyttet er nødvendig for at fôret skal kunne svelges. I munnhulen dannes \"fôrboller\" (ca 30-70 gram) som svelges med ca 30 sekunders mellomrom. Tørrstoffprosent i disse \"fôrbollene\" varierer med fôrtype og etetid, og er for grovfôr 25-30% og for kraftfôr 40-50% (Meyer, 1986).</p>','',1,11,'2008-09-09 12:50:02',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:50:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,12,'hestens Spytt','Tyggingen medfører at fôret blandes med spytt. Da selve tyggebevegelsen stimulerer spyttsekresjonen, påvirker etetiden (avhengig av fôrets struktur og partikkelstørrelse) også den mengde spytt som utskilles. Hester produserer pr minutt 40-90 ml spytt, ponnier 20-60 ml. Ved opptak av grovfôr er spyttsekresjonen pr kilo tørrstoff på grunn av lengre etetid vesentlig høyere enn ved opptak av kraftfôr (tabell 4).',1,8406,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(640,718,'Saliv','saliv58621','<br />Tuggningen gör att fodret blandas med saliv. Då själva tuggrörelsen stimulerar salivsekretionen, påverkar ättiden (beroende på fodrets struktur och partikelstorlek) också mängden saliv som utsöndras. Hästar producerar 40-90 ml saliv per minut, ponnyer 20-60 ml. Vid intag av grovfoder är salivutsöndringen pr kg torrsubstans på grund av längre ättid, väsentligt högre än vid intag av kraftfoder (tabell 4).<br /><br /><em>Tabell 4. Mängd saliv vid intag av olika fodertyper </em><br /><br />\r\n<table style=\"height: 108px;\" border=\"1\" width=\"264\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Fodertyp</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Saliv, liter/kg foder</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Hö</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3 - 4</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Kraftfoder</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">1</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Gräs</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">1</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br />Saliven innehåller inte fodersmältningsenzymer, men betydande mängder mineraler och bikarbonat som troligen bidrar till att neutralisera de syror som tillverkas vid jäsning i första delen av magsäcken. Saliven är nödvändig för att fodret skall kunna sväljas. I munhålan tillverkas \"foderbollar\" (ca 30-70 gram) som sväljs med ca 30 sekunders mellanrum. Torrsubstanshalten i dessa \"foderbollar\" varierar med fodertyp och ättid, och är för grovfoder 25-30 % och för kraftfoder 40-50 % (Meyer, 1986).','',1,11,'2008-09-09 12:50:02',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:50:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,12,'','',1,8406,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(641,719,'Saliv','saliv75823','<p><br />Tuggningen gör att fodret blandas med saliv. Då själva tuggrörelsen stimulerar salivsekretionen, påverkar ättiden (beroende på fodrets struktur och partikelstorlek) också mängden saliv som utsöndras. Hästar producerar 40-90 ml saliv per minut, ponnyer 20-60 ml. Vid intag av grovfoder är salivutsöndringen pr kg torrsubstans på grund av längre ättid, väsentligt högre än vid intag av kraftfoder (tabell 4).<br /><br /><em>Tabell 4. Mängd saliv vid intag av olika fodertyper </em><br /><br /></p>\r\n<table style=\"height: 108px; width: 264px;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Fodertyp</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Saliv, liter/kg foder</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Hö</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3 - 4</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Kraftfoder</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">1</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Gräs</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">1</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><br />Saliven innehåller inte fodersmältningsenzymer, men betydande mängder mineraler och bikarbonat som troligen bidrar till att neutralisera de syror som tillverkas vid jäsning i första delen av magsäcken. Saliven är nödvändig för att fodret skall kunna sväljas. I munhålan tillverkas \"foderbollar\" (ca 30-70 gram) som sväljs med ca 30 sekunders mellanrum. Torrsubstanshalten i dessa \"foderbollar\" varierar med fodertyp och ättid, och är för grovfoder 25-30 % och för kraftfoder 40-50 % (Meyer, 1986).</p>','',1,11,'2008-09-09 12:50:02',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:50:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,12,'hästens tuggning, häsgtens saliv, saliv häst','Tuggningen gör att fodret blandas med saliv. Då själva tuggrörelsen stimulerar salivsekretionen, påverkar ättiden (beroende på fodrets struktur och partikelstorlek) också mängden saliv som utsöndras. Hästar producerar 40-90 ml saliv per minut, ponnyer 20-60 ml. Vid intag av grovfoder är salivutsöndringen pr kg torrsubstans på grund av längre ättid, väsentligt högre än vid intag av kraftfoder (tabell 4).',1,8406,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(642,720,'Tyndtarm','tyndtarm','<p>Tyndtarmen er ca. 20 m lang hos en udvokset hest, og udgør den længste og mest snævre del af fordøjelsessystemet. Tyndtarmens indvendige overflade er besat med et meget stort antal tætsiddende tarmtrevler. Dette bevirker, at overfladen øges fra ca. 10 m2 til omkring det tidobbelte. Stopper foderets passage gennem tyndtarmen, vil foderet hobe sig op, tarmen spiles ud, og hesten får meget kraftig kolik.</p>\r\n<p>Det er i tyndtarmen, at foderets indhold af letfordøjelige næringsstoffer bliver optaget. Det drejer sig om protein, kulhydrat, fedt, mineraler og vitaminer.</p>\r\n<p>Hesten har ingen galdeblære. Galdesaften, som både bruges ved nedbrydningen af fedt, og som også neutraliserer mavesaften, bliver i stedet løbende frigivet til tyndtarmen fra leveren.</p>\r\n<p>Mineralerne bliver hovedsagligt optaget i tyndtarmen bortset fra fosfor, der overvejende bliver optaget fra tyktarmen. Calcium bliver optaget i den forreste del af tyndtarmen.</p>\r\n<p>Indholdet i tyndtarmen er næsten flydende som vand, tørstofindholdet er mellem 4 og 10%. Det føres bagud af bølgeformede bevægelser i tarmens muskellag med en hastighed på ca. 20 cm i minuttet, dvs. at hele passagen i alt tager ca. 1<sup><span style=\"font-size: 8pt;\">1</span></sup>/<span style=\"font-size: 8pt;\">2</span> time. Tørstoffet i tarmindholdet, som forlader tyndtarmen, består primært af cellevægsstoffer (fiber), ufordøjet stivelse (træstof) og ufordøjet protein samt forskellige tarmsekreter. Tarmindholdet bliver under højt tryk presset fra tyndtarmen over i blindtarmen.</p>','',1,11,'2008-09-09 12:53:42',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:53:42','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,11,'','',1,11322,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(643,721,'Tunntarm','tunntarm55612','<br />En stor häst har en ca 20 meter lång tunntarm. Den delas upp i tre delar: duodenum (tolvfingertarmen), jejunum och ileum. I duodenum (ca 1 m lång) finns utförselsgång för galla och bukspott. Gallan utsöndras från levern och töms kontinuerligt i tarmen, då hästen inte har någon gallblåsa. Den medverkar till emulgering av fett så att detta kan absorberas. <br /><br />Bukspotts-körteln utsöndrar ett vattenrikt sekret som innehåller mycket bikarbonat och ett enzymhaltigt sekret. Det enzymhaltiga sekretet innehåller enzymer som spaltar proteiner (trypsin), fett (lipaser) och stärkelse (amylaser). Bikarbonatet neutraliserar det sura maginnehållet så att pH-värdet i tarmen ökar. <br /><br />I tunntarmen bryts lätt smältbara näringsämnen ner som socker, stärkelse, protein och fett med hjälp av enzymer. Chymet (tarminnehållet) passerar tunntarmen med en hastighet på ca 20 cm per minut. Detta betyder att chymet annvänder ca 1 ½ timme på att passera den ca 20 meter långa tunntarmen. I den sista delen av tunntarmen (ileum) samlar sig chymet och blir ryckvis under högt tryck pressat in i blindtarmen. Detta händer 3-6 gånger per timme, mängderna är från 200 till 1500 ml per gång. Tunntarmsinnehållet är vattenrikt. I grovfoderransoner är torrsubstansinnehållet på under 4% i innehållet i sista delen av tunn-tarmen (ileum), vid blandade ransoner mellan 4-10%.','',1,11,'2008-09-09 12:53:42',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:53:42','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,11,'','',1,11322,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(644,722,'Small intestine','the-small-intestine','The small intestine of an average sized horse (450 kg) is about 20 metres long. It is anatomically divided into 3 segments: <br /><br /><strong>Duodenum </strong>- the first 1-1.5 meters. The bile duct and pancreatic duct empty their contents into the duodenum at the junction with the jejunum.<br /><strong>Jejunum </strong>- the middle part of the intestine (> 80% of the length). The wall of the jejunum has an abundance of digestive glands that secrete enzymes and buffers into the lumen. The jejunum has a large absorptive surface, and is the major site for the absorption of nutrients including vitamins and minerals.<br /><strong>Ileum</strong> - the final 1-2 meters of the small intestine. The ileum\'s structure and function is much like that of the jejunum.<br /><br />The horse has no gall bladder. The bile, which is produced by the liver, is therefore secreted continuously into the small intestine. Bile solids (phospholipids and bile salts) help in the emulsification of fat, and are a pre-requisite for lipid digestion. The pancreas secretes a bicarbonate-rich fluid which neutralises the acidic contents of the stomach digesta. Gastric contents are neutralised within a few metres of their emergence into the small intestine. The pancreas also secretes enzymes that hydrolyse proteins (trypsin), fats (lipase) and starch (amylase). Enzymes secreted by the glands of the intestinal wall continue to digest end products from pancreatic enzyme reactions into small components that can be absorbed by the cells of the intestinal epithelium. <br /><br />The transport velocity through the small intestine is approximately 20 cm per minute, thus giving the small intestine about 1.5 hours to digest the feed and extract nutrients. In the last part of the ileum the digesta accumulates before it is squirted under pressure into the large intestine at the junction between the colon and the caecum. Emptying of the ileum appears to take place 3-6 times per hour, and delivers 0.2 to 1.5 litres of intestinal contents to the hind-gut at a time. <br /><br />The digestive secretions increase the water content of the digesta until it has the consistency of a thick soup that can be propelled through the long and curving intestine. At the terminal ileum the water content is about 96% (4% dry matter) on a roughage diet, and in the range 90% to 96% on diets with a greater proportion of grains and commercial concentrates.','',1,11,'2008-09-09 12:53:42',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:53:42','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,11,'','',1,11322,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(645,723,'Tunntarm','tunntarm63464','<br />En stor häst har en ca 20 meter lång tunntarm. Den delas upp i tre delar: duodenum (tolvfingertarmen), jejunum och ileum. I duodenum (ca 1 m lång) finns utförselsgång för galla och bukspott. Gallan utsöndras från levern och töms kontinuerligt i tarmen, då hästen inte har någon gallblåsa. Den medverkar till emulgering av fett så att detta kan absorberas. <br /><br />Bukspotts-körteln utsöndrar ett vattenrikt sekret som innehåller mycket bikarbonat och ett enzymhaltigt sekret. Det enzymhaltiga sekretet innehåller enzymer som spaltar proteiner (trypsin), fett (lipaser) och stärkelse (amylaser). Bikarbonatet neutraliserar det sura maginnehållet så att pH-värdet i tarmen ökar. <br /><br />I tunntarmen bryts lätt smältbara näringsämnen ner som socker, stärkelse, protein och fett med hjälp av enzymer. Chymet (tarminnehållet) passerar tunntarmen med en hastighet på ca 20 cm per minut. Detta betyder att chymet annvänder ca 1 ½ timme på att passera den ca 20 meter långa tunntarmen. I den sista delen av tunntarmen (ileum) samlar sig chymet och blir ryckvis under högt tryck pressat in i blindtarmen. Detta händer 3-6 gånger per timme, mängderna är från 200 till 1500 ml per gång. Tunntarmsinnehållet är vattenrikt. I grovfoderransoner är torrsubstansinnehållet på under 4% i innehållet i sista delen av tunn-tarmen (ileum), vid blandade ransoner mellan 4-10%.','',1,11,'2008-09-09 12:53:42',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:53:42','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,11,'','',1,11322,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(646,724,'Tynntarmen','tynntarmen','<p>Tynntarmen hos stor hest er ca 20 meter lang. Den deles i tre avsnitt; duodenum (tolvfingertarmen), jejunum og ileum. I duodenum (ca 1 m lang) finnes utførselsgang for galle og bukspytt. Gallen utskilles fra levra og tømmes kontinuerlig i tarmen, da hesten ikke har galleblære. Den medvirker til emulgering av fett slik at dette kan absorberes. Bukspyttkjertelen utskiller et vannrikt sekret som inneholder mye bikarbonat og et enzymholdig sekret. Det enzymholdige sekretet inneholder enzymer som spalter proteiner (trypsin), fett (lipaser) og stivelse (amylaser). Bikarbonatet nøytraliserer det sure mageinnholdet slik at pH i tarmen stiger.</p>\r\n<p>I tarmen utskilles også tarmsaft og slim i tillegg til at det frigjøres en del andre enzymer bla.a fra tarmceller som dør og oppløses. I tynntarmen nedbrytes og absorberes lettfordøyelige næringsstoff som sukker, stivelse, protein og fett ved hjelp av enzymer. Chymet (tarminnholdet) passerer tynntarmen med en hastighet av ca 20 cm pr minutt. Det vil si at det tar ca 1½ time før chymet å passere den 20 meter lange tynntarmen. I siste delen av tynntarmen (ileum) samler chymet seg og blir støtvis og under høyt trykk presset inn i blindtarmen. Dette skjer 3-6 ganger pr time og i mengder fra 200-1500 ml pr gang. Tynntarmsinnholdet er vannrikt. På grovfôrrasjoner ligger tørrstoffinnholdet under 4% i innholdet i siste delen av tynntarmen (ileum), ved blanda rasjoner fra 4-6% og ved mye kraftfôr og svært lite grovfôr i rasjonen mellom 4 og 10%.</p>','',1,11,'2008-09-09 12:53:42',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:53:42','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,11,'tynntarm hest, hestens tynntarm','Tynntarmen hos stor hest er ca 20 meter lang. Den deles i tre avsnitt; duodenum (tolvfingertarmen), jejunum og ileum. I duodenum (ca 1 m lang) finnes utførselsgang for galle og bukspytt. Gallen utskilles fra levra og tømmes kontinuerlig i tarmen, da hesten ikke har galleblære. Den medvirker til emulgering av fett slik at dette kan absorberes. Bukspyttkjertelen utskiller et vannrikt sekret som inneholder mye bikarbonat og et enzymholdig sekret. Det enzymholdige sekretet inneholder enzymer som spalter proteiner (trypsin), fett (lipaser) og stivelse (amylaser). Bikarbonatet nøytraliserer det sure mageinnholdet slik at pH i tarmen stiger.',1,11322,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(647,725,'Tunntarm','tunntarm11538','<br />En stor häst har en ca 20 meter lång tunntarm. Den delas upp i tre delar: duodenum (tolvfingertarmen), jejunum och ileum. I duodenum (ca 1 m lång) finns utförselsgång för galla och bukspott. Gallan utsöndras från levern och töms kontinuerligt i tarmen, då hästen inte har någon gallblåsa. Den medverkar till emulgering av fett så att detta kan absorberas. <br /><br />Bukspotts-körteln utsöndrar ett vattenrikt sekret som innehåller mycket bikarbonat och ett enzymhaltigt sekret. Det enzymhaltiga sekretet innehåller enzymer som spaltar proteiner (trypsin), fett (lipaser) och stärkelse (amylaser). Bikarbonatet neutraliserar det sura maginnehållet så att pH-värdet i tarmen ökar. <br /><br />I tunntarmen bryts lätt smältbara näringsämnen ner som socker, stärkelse, protein och fett med hjälp av enzymer. Chymet (tarminnehållet) passerar tunntarmen med en hastighet på ca 20 cm per minut. Detta betyder att chymet annvänder ca 1 ½ timme på att passera den ca 20 meter långa tunntarmen. I den sista delen av tunntarmen (ileum) samlar sig chymet och blir ryckvis under högt tryck pressat in i blindtarmen. Detta händer 3-6 gånger per timme, mängderna är från 200 till 1500 ml per gång. Tunntarmsinnehållet är vattenrikt. I grovfoderransoner är torrsubstansinnehållet på under 4% i innehållet i sista delen av tunn-tarmen (ileum), vid blandade ransoner mellan 4-10%.','',1,11,'2008-09-09 12:53:42',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:53:42','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,11,'','',1,11322,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(648,726,'Tunntarm','tunntarm79','<p>En stor häst har en ca 20 meter lång tunntarm. Den delas upp i tre delar: duodenum (tolvfingertarmen), jejunum och ileum. I duodenum (ca 1 m lång) finns utförselsgång för galla och bukspott. Gallan utsöndras från levern och töms kontinuerligt i tarmen, då hästen inte har någon gallblåsa. Den medverkar till emulgering av fett så att detta kan absorberas. <br /><br />Bukspotts-körteln utsöndrar ett vattenrikt sekret som innehåller mycket bikarbonat och ett enzymhaltigt sekret. Det enzymhaltiga sekretet innehåller enzymer som spaltar proteiner (trypsin), fett (lipaser) och stärkelse (amylaser). Bikarbonatet neutraliserar det sura maginnehållet så att pH-värdet i tarmen ökar. <br /><br />I tunntarmen bryts lätt smältbara näringsämnen ner som socker, stärkelse, protein och fett med hjälp av enzymer. Chymet (tarminnehållet) passerar tunntarmen med en hastighet på ca 20 cm per minut. Detta betyder att chymet annvänder ca 1 ½ timme på att passera den ca 20 meter långa tunntarmen. I den sista delen av tunntarmen (ileum) samlar sig chymet och blir ryckvis under högt tryck pressat in i blindtarmen. Detta händer 3-6 gånger per timme, mängderna är från 200 till 1500 ml per gång. Tunntarmsinnehållet är vattenrikt. I grovfoderransoner är torrsubstansinnehållet på under 4% i innehållet i sista delen av tunn-tarmen (ileum), vid blandade ransoner mellan 4-10%.</p>','',1,11,'2008-09-09 12:53:42',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:53:42','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,11,'hästens tunntarm, fett i hästen, hästar och fett','En stor häst har en ca 20 meter lång tunntarm. Den delas upp i tre delar: duodenum (tolvfingertarmen), jejunum och ileum. I duodenum (ca 1 m lång) finns utförselsgång för galla och bukspott. Gallan utsöndras från levern och töms kontinuerligt i tarmen, då hästen inte har någon gallblåsa. Den medverkar till emulgering av fett så att detta kan absorberas.',1,11322,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(649,727,'Stortarmen (blind- og tyktarm)','stortarmen-blind-og-tyktarm','<p>Stortarmen er hos hesten det største afsnit af fordøjelseskanalen (ca. 130 liter). Den består af blind- og tyktarm. Disse voluminøse tarmafsnit er hos hesten udviklet til nogle enorme gæringskamre. Hesten kan ikke selv danne enzymer, der kan nedbryde de tungtfordøjelige kulhydrater som cellulose og hemicellulose. Den er derfor afhængig af, at mikroorganismerne i stortarmen danner de nødvendige enzymer hertil.</p>\r\n<p>Foderets indhold af fibre passerer ufordøjet til stortarmen, hvor de bliver nedbrudt af bakterier og andre mikroorganismer. Mikroorganismernes aktivitet afhænger af de næringsstoffer, der tilføres med foderet. Et passende forhold mellem let- og tungtnedbrydelige kulhydrater samt kvælstof, mineraler og vitaminer er vigtigt.</p>\r\n<p>Foderet opholder sig i stortarmen i 24-48 timer. Først passerer tarmindholdet gennem blindtarmen, som er ca. 1 meter lang og herfra videre gennem det omfangsrige tyktarmsafsnit, der går over i endetarmen. Under passagen gennem stortarmen opsuges størsteparten af vandet, så tarmindholdet bliver mere tørt. I den sidste del af stortarmen har tarmvæggen poseagtige udvidelser, og de giver tarmindholdet den karakteristiske form, når hesten afsætter sin gødning som hestepærer.</p>\r\n<p>I stortarmen dannes B-vitaminerne (thiamin, riboflavin, pantothensyre, nicotinsyre, pyridoxin, folinsyre, biotin og B<sub><span style=\"font-size: 8pt;\">12</span></sub>) af tarmfloraen. En forudsætning for, at hesten danner disse vitaminer i tarmen er, at tarmbakterierne har gode betingelser, hvilket betyder, at der skal være rigeligt med godt stråfoder i foderplanen. Fodres der med meget grovfoder, ligger pH i tyktarmen på ca. 6,5. Tilføres tarmen meget stivelse i form af store mængder korn, falder pH-værdien. Resultatet kan blive en mælkesyreforgæring, som evt. kan udvikle sig til forfangenhed.</p>','',1,11,'2008-09-09 12:55:59',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:55:59','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,9,'','',1,13959,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(650,728,'Blind- & tjocktarm','blindatjocktarm30697','<br />Hästens blindtarm rymmer ca 30 liter. Den är ungefär 1 meter lång och upp till 25 cm i diameter. Blindtarmen och största delen av den stora tjocktarmen är hästens \"jäsnings-kammare\" liknande frammagarna till idisslarna. Här finnas bakterier (i blindtarmen också protozoer) som bryter ner svårt nerbrytbara foderkomponenter som inte bryts ner i tunntarmen. Även om hästen är växtätare producerar den lika med idisslarna inte själv enzymer som bryter ner svårt nedbrytbara kolhydrater som cellulosa och hemicellulosa. Därför är den totalt beroende av mikroberna i blindtarmen och tjocktarmen för att dessa foderkomponenter med hjälp av mikrobernas enzymproduktion skall kunna brytas ner och tillgodogöras. <br /><br /><em>Tabell 5. pH-värde, amoniakinnehåll och antal mikrober i hästens tarminnehåll (vid höransoner)</em><br /><br />\r\n<table style=\"height: 160px;\" border=\"1\" width=\"453\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Tunntarm</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Blindtarm</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Tjocktarm</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">pH</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">7.4</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">6.6</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">6.6</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">NH3 -N, mg/100 ml</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">5.2</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">2.9</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">5.4</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Bakterier/ gram x 106</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">36</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">492</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">363</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">E. Coli/ gram x 104</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">0.9</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">2.6</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">21.4</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Protozoer/ gram</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">0</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">5600</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">0</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\"></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br />Antal mikrober i hästens blindtarm och tjocktarm är ungefär som i frammagarna hos kor. Mikrobernas aktivitet beror på dom näringsämnen som med chymet når dom bakre tarm-delarna, passagehastigheten och buffertkapaciteten i tarmen. Gynnsamma förhållanden mellan lätt och svårt nedbrytbara kolhydrater samt nitrogen, vitaminer och mineraler är viktigt. Mikroberna syntetiserar också betydande mängder vattenlösliga vitaminer. Hur stora mängder som produceras och i hur stor grad dom absorberas är inte känt. <br /><br />Erfarenhet visar att hästar i normal träning och med normal tarmflora inte lider brist på B-vitamin eller C-vitamin. Om detta stämmer på tävlingshästar i hård träning och tävling vet man ej, men det är rätt vanligt att denna typen hästar får extra tillskott av B-vitaminer antingen igenom fodret eller genom injektioner. <br /><em><br />Tabell : B-vitaminer i foder och tarminnehåll hos häst (mg/kg torrsubstans) </em><br />\r\n<table style=\"height: 212px;\" border=\"1\" width=\"492\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Foder</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Blindtarm</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Tjocktarm-början</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Tjocktarm-slutet</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">B1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">1.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.8</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">B2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">9.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">12.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">B6</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">2.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">6.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">6.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Nikotinsyra</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">121.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">96.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">119.0</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Pantotensyra</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">39.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">34.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">20.5</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Biotin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.01</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">2.3</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Folinsyra</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">4.7</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">2.7</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br />I den sista delen utav fodersmältningskanalen absorberas vatten så att träcket får sin färdiga konsistens.','',1,11,'2008-09-09 12:55:59',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:55:59','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,9,'','',1,13959,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(651,729,'Hind-gut','hind-gut','<p>The horse is technically referred to as a hind-gut fermenter. Herbivores which are hind-gut fermenters are characterised by the development of one or more large fermentation chambers in the distal parts of their digestive tract. In the horse both the caecum and the colon are used as fermentation chambers. <br /><br />The caecum is a blind sac starting at the point where the ileum empties into the hind-gut. It is about 1 m long and contains, in an average-sized horse, 30 litres of digesta. The colon has a complex anatomy and passes in a double horseshoe-like fashion from the junction with the caecum towards the liver in the foremost part of the abdominal cavity. Next it continuesto the pelvic flexure at the rear of the abdominal cavity, then forward again to empty finally into the rectum.</p>\r\n<p>The fermentation chambers have dense population of microbes (bacteria and protozoa, Table 5) which digest fibrous carbohydrates such as cellulose, hemicellulose and pectines none of which are broken down in the small intestines. The horse, like all other plant-eating animals, depends on microbial enzymes to extract the energy from these fibrous carbohydrates. No digestion of cellulose could take place in a sterile hind-gut. <br /><br /><strong>pH, ammonia concentration, and number of microbes in the digesta in different parts of the digestive tract of a horse on a hay ration :</strong></p>\r\n<table style=\"width: 453px; height: 160px;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Small intestine</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Caecum</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Colon</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">pH</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">7.4</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">6.6</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">6.6</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">pH</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">52</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">29</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">54</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Ammonia-N, mg/l</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">36</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">492</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">363</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Bacteria/gram x 10E+6</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">0.9</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">2.6</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">21.4</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">E. Coli/ gram x 10E+6</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">0</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">5600</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">0</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Protozoa/ gram</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><br />The concentration of microbes in the hind-gut of the horse is approximately the same as that found in ruminant stomachs. The activity and number of microbes are strongly dependent on the nutrients which reach the hind-gut with the ileal contents, the passage rate, and the buffering capacity of the glands of the intestinal wall. Efficient microbial growth depends on an adequate supply of nitrogen (as protein, amino acids or ammonium ions). A certain amount of readily fermentable carbohydrates (starch and monosaccharides) will speed up bacterial growth and protein synthesis. <br /><br />Short-chain fatty acids (acetate, propionate, lactate and butyrate) which are produced by bacteria during fibre digestion are absorbed into the blood stream and utilised as energy sources by the horse. The bacteria also synthesise large quantities of water soluble vitamins of the B-complex (Table 6), but the extent to which these are absorbed is not known. However, horses with a normal workload do not experience vitamin B or C deficiencies. Horses which are used for hard exercise or endurance competitions are often treated with extra vitamins, although no exact requirements for these vitamins has been given in the international literature.</p>\r\n<p><strong>Concentrations of B-vitamins in feeds and intestinal contents in mg/kg of dry matter</strong></p>\r\n<table style=\"width: 492px; height: 212px;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Feed</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Caecum</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Colon Start</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Colon End</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">B1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">1.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.8</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">B2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">9.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">12.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">B6</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">2.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">6.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">6.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Nicotinic acid</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">121.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">96.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">119.0</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Pantothenic acid</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">39.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">34.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">20.5</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Biotin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.01</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">2.3</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Folic acid</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">4.7</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">\r\n<p>2.7</p>\r\n<p> </p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><br />In the second half of the digestive tract the faeces gradually dries due to the absorption of water and ions.</p>','',1,11,'2008-09-09 12:55:59',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:55:59','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,9,'','',1,13959,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(652,730,'Blind- & tjocktarm','blindatjocktarm54028','<br />Hästens blindtarm rymmer ca 30 liter. Den är ungefär 1 meter lång och upp till 25 cm i diameter. Blindtarmen och största delen av den stora tjocktarmen är hästens \"jäsnings-kammare\" liknande frammagarna till idisslarna. Här finnas bakterier (i blindtarmen också protozoer) som bryter ner svårt nerbrytbara foderkomponenter som inte bryts ner i tunntarmen. Även om hästen är växtätare producerar den lika med idisslarna inte själv enzymer som bryter ner svårt nedbrytbara kolhydrater som cellulosa och hemicellulosa. Därför är den totalt beroende av mikroberna i blindtarmen och tjocktarmen för att dessa foderkomponenter med hjälp av mikrobernas enzymproduktion skall kunna brytas ner och tillgodogöras. <br /><br /><em>Tabell 5. pH-värde, amoniakinnehåll och antal mikrober i hästens tarminnehåll (vid höransoner)</em><br /><br />\r\n<table style=\"height: 160px;\" border=\"1\" width=\"453\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Tunntarm</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Blindtarm</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Tjocktarm</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">pH</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">7.4</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">6.6</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">6.6</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">NH3 -N, mg/100 ml</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">5.2</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">2.9</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">5.4</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Bakterier/ gram x 106</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">36</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">492</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">363</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">E. Coli/ gram x 104</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">0.9</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">2.6</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">21.4</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Protozoer/ gram</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">0</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">5600</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">0</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\"></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br />Antal mikrober i hästens blindtarm och tjocktarm är ungefär som i frammagarna hos kor. Mikrobernas aktivitet beror på dom näringsämnen som med chymet når dom bakre tarm-delarna, passagehastigheten och buffertkapaciteten i tarmen. Gynnsamma förhållanden mellan lätt och svårt nedbrytbara kolhydrater samt nitrogen, vitaminer och mineraler är viktigt. Mikroberna syntetiserar också betydande mängder vattenlösliga vitaminer. Hur stora mängder som produceras och i hur stor grad dom absorberas är inte känt. <br /><br />Erfarenhet visar att hästar i normal träning och med normal tarmflora inte lider brist på B-vitamin eller C-vitamin. Om detta stämmer på tävlingshästar i hård träning och tävling vet man ej, men det är rätt vanligt att denna typen hästar får extra tillskott av B-vitaminer antingen igenom fodret eller genom injektioner. <br /><em><br />Tabell : B-vitaminer i foder och tarminnehåll hos häst (mg/kg torrsubstans) </em><br />\r\n<table style=\"height: 212px;\" border=\"1\" width=\"492\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Foder</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Blindtarm</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Tjocktarm-början</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Tjocktarm-slutet</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">B1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">1.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.8</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">B2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">9.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">12.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">B6</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">2.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">6.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">6.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Nikotinsyra</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">121.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">96.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">119.0</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Pantotensyra</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">39.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">34.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">20.5</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Biotin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.01</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">2.3</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Folinsyra</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">4.7</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">2.7</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br />I den sista delen utav fodersmältningskanalen absorberas vatten så att träcket får sin färdiga konsistens.','',1,11,'2008-09-09 12:55:59',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:55:59','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,9,'','',1,13959,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(653,731,'Blindtarm og tykktarm','blindtarm-og-tykktarm','<p>Hestens blindtarm rommer ca 30 liter. Den er omlag 1 meter lang og opptil 25 cm i diameter. Blindtarmen og det meste av den store tykktarmen er hestens \" gjæringskammer\" i likhet med formagene hos drøvtyggerne. Her finnes bakterier ( i blindtarmen også protozoer) som bryter ned tungtfordøyelige fôr-komponenter som ikke fordøyes i tynntarmen. Selv om hesten er planteeter produserer den i likhet med drøvtyggerne ikke selv enzymer som bryter ned tungtfordøyelige karbohydrater som cellulose og hemicellulose. Den er derfor helt avhengig av mikrobene i blindtarm og tykktarm for at disse fôrkomponentene ved hjelp av mikrobenes enzymproduksjon skal kunne brytes ned og komme til nytte.</p>\r\n<p><strong>Tabell 5.</strong> pH-verdi, ammoniakkinnhold og antall mikrober i hesens tarminnhold (ved høyrasjoner).</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<table style=\"width: 81%;\" border=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td width=\"31%\"></td>\r\n<td width=\"23%\">\r\n<div align=\"center\">Tynntarm</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"22%\">\r\n<div align=\"center\">Blindtarm</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"24%\">\r\n<div align=\"center\">Tykktarm</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"31%\">pH</td>\r\n<td width=\"23%\">\r\n<div align=\"center\">7,4</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"22%\">\r\n<div align=\"center\">6,6</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"24%\">\r\n<div align=\"center\">6,6</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"31%\">NH3-N, mg/100 ml</td>\r\n<td width=\"23%\">\r\n<div align=\"center\">5,2</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"22%\">\r\n<div align=\"center\">2,9</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"24%\">\r\n<div align=\"center\">5,4</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"31%\">Bakterier/gram *10E6</td>\r\n<td width=\"23%\">\r\n<div align=\"center\">36</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"22%\">\r\n<div align=\"center\">492</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"24%\">\r\n<div align=\"center\">363</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"31%\">E.Coli/gram *10E4</td>\r\n<td width=\"23%\">\r\n<div align=\"center\">0,9</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"22%\">\r\n<div align=\"center\">2,6</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"24%\">\r\n<div align=\"center\">21,4</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"31%\">Protozoer/gram</td>\r\n<td width=\"23%\">\r\n<div align=\"center\">0</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"22%\">\r\n<div align=\"center\">5600</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"24%\">\r\n<div align=\"center\">0</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>Antall mikrober i hestens blindtarm og tykktarm er omtrent som i formagene hos kyr. Mikrobenes aktivitet avhenger av de næringsstoffer som med chymet når de bakre tarmavsnitt, passasjehastigheten og bufferkapasiteten i tarmen. Et gunstig forhold mellom lett- og tyngre nedbrytbare karbohydrater samt nitrogen, mineraler og vitaminer er viktig. Mikrobene syntetiserer også betydelige mengder vannløselige vitaminer. Hvor store mengder som produseres og i hvilken grad de absorberes er ikke kjent. Erfaring viser at hester i vanlig bruk og med normalt god tarmflora ikke lider av mangel på B-vitaminer eller C-vitamin. Hvorvidt dette er tilfelle for konkurransehester i hard trening og løp vites ikke, men det er ganske vanlig at denne typen hester får tilskudd av B-vitaminer enten gjennom fôret eller som injeksjoner.</p>\r\n<p><strong>Tabell 6.</strong> B-vitaminer i fôr og tarminnhold hos hest (mg/kg tørrstoff).</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<table style=\"width: 83%;\" border=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td width=\"18%\"></td>\r\n<td width=\"16%\">\r\n<div align=\"center\">Fôr</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"19%\">\r\n<div align=\"center\">Blindtarm</div>\r\n</td>\r\n<td colspan=\"2\">\r\n<div align=\"center\">Tykktarm</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"18%\">Vitamin</td>\r\n<td width=\"16%\"></td>\r\n<td width=\"19%\"></td>\r\n<td width=\"22%\">\r\n<div align=\"center\">begynnelse</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\">\r\n<div align=\"center\">slutt</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"18%\">B1</td>\r\n<td width=\"16%\">\r\n<div align=\"center\">1,1</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"19%\">\r\n<div align=\"center\">7,1</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"22%\">\r\n<div align=\"center\">7,8</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\">\r\n<div align=\"center\">7,8</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"18%\">B2</td>\r\n<td width=\"16%\">\r\n<div align=\"center\">0,4</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"19%\">\r\n<div align=\"center\">7,0</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"22%\">\r\n<div align=\"center\">9,2</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\">\r\n<div align=\"center\">12,2</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"18%\">B6</td>\r\n<td width=\"16%\">\r\n<div align=\"center\">0,2</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"19%\">\r\n<div align=\"center\">2,4</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"22%\">\r\n<div align=\"center\">6,1</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\">\r\n<div align=\"center\">6,2</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"18%\">Nikotinsyre</td>\r\n<td width=\"16%\">\r\n<div align=\"center\">3,0</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"19%\">\r\n<div align=\"center\">121.0</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"22%\">\r\n<div align=\"center\">96,0</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\">\r\n<div align=\"center\">119,0</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"18%\">Pantotensyre</td>\r\n<td width=\"16%\">\r\n<div align=\"center\">0,8</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"19%\">\r\n<div align=\"center\">39,2</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"22%\">\r\n<div align=\"center\">34,4</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\">\r\n<div align=\"center\">20,5</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"18%\">Biotin</td>\r\n<td width=\"16%\">\r\n<div align=\"center\">0,01</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"19%\">\r\n<div align=\"center\">0,2</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"22%\">\r\n<div align=\"center\">3,8</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\">\r\n<div align=\"center\">2,3</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"18%\">Folinsyre</td>\r\n<td width=\"16%\">\r\n<div align=\"center\">0,1</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"19%\">\r\n<div align=\"center\">3,0</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"22%\">\r\n<div align=\"center\">4,7</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\">\r\n<div align=\"center\">2,7</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>I siste del av fordøyelseskanalen blir vann absorbert slik at gjødsla får sin endelige konsistens.</p>','',1,11,'2008-09-09 12:55:59',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:55:59','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,9,'Blindtarm hest, tykktarm hest','Hestens blindtarm rommer ca 30 liter. Den er omlag 1 meter lang og opptil 25 cm i diameter. Blindtarmen og det meste av den store tykktarmen er hestens \" gjæringskammer\" i likhet med formagene hos drøvtyggerne. Her finnes bakterier ( i blindtarmen også protozoer) som bryter ned tungtfordøyelige fôr-komponenter som ikke fordøyes i tynntarmen. Selv om hesten er planteeter produserer den i likhet med drøvtyggerne ikke selv enzymer som bryter ned tungtfordøyelige karbohydrater som cellulose og hemicellulose. Den er derfor helt avhengig av mikrobene i blindtarm og tykktarm for at disse fôrkomponentene ved hjelp av mikrobenes enzymproduksjon skal kunne brytes ned og komme til nytte.',1,13959,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(654,732,'Blind- & tjocktarm','blindatjocktarm64260','<br />Hästens blindtarm rymmer ca 30 liter. Den är ungefär 1 meter lång och upp till 25 cm i diameter. Blindtarmen och största delen av den stora tjocktarmen är hästens \"jäsnings-kammare\" liknande frammagarna till idisslarna. Här finnas bakterier (i blindtarmen också protozoer) som bryter ner svårt nerbrytbara foderkomponenter som inte bryts ner i tunntarmen. Även om hästen är växtätare producerar den lika med idisslarna inte själv enzymer som bryter ner svårt nedbrytbara kolhydrater som cellulosa och hemicellulosa. Därför är den totalt beroende av mikroberna i blindtarmen och tjocktarmen för att dessa foderkomponenter med hjälp av mikrobernas enzymproduktion skall kunna brytas ner och tillgodogöras. <br /><br /><em>Tabell 5. pH-värde, amoniakinnehåll och antal mikrober i hästens tarminnehåll (vid höransoner)</em><br /><br />\r\n<table style=\"height: 160px;\" border=\"1\" width=\"453\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Tunntarm</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Blindtarm</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Tjocktarm</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">pH</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">7.4</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">6.6</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">6.6</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">NH3 -N, mg/100 ml</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">5.2</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">2.9</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">5.4</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Bakterier/ gram x 106</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">36</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">492</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">363</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">E. Coli/ gram x 104</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">0.9</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">2.6</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">21.4</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Protozoer/ gram</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">0</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">5600</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">0</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\"></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br />Antal mikrober i hästens blindtarm och tjocktarm är ungefär som i frammagarna hos kor. Mikrobernas aktivitet beror på dom näringsämnen som med chymet når dom bakre tarm-delarna, passagehastigheten och buffertkapaciteten i tarmen. Gynnsamma förhållanden mellan lätt och svårt nedbrytbara kolhydrater samt nitrogen, vitaminer och mineraler är viktigt. Mikroberna syntetiserar också betydande mängder vattenlösliga vitaminer. Hur stora mängder som produceras och i hur stor grad dom absorberas är inte känt. <br /><br />Erfarenhet visar att hästar i normal träning och med normal tarmflora inte lider brist på B-vitamin eller C-vitamin. Om detta stämmer på tävlingshästar i hård träning och tävling vet man ej, men det är rätt vanligt att denna typen hästar får extra tillskott av B-vitaminer antingen igenom fodret eller genom injektioner. <br /><em><br />Tabell : B-vitaminer i foder och tarminnehåll hos häst (mg/kg torrsubstans) </em><br />\r\n<table style=\"height: 212px;\" border=\"1\" width=\"492\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Foder</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Blindtarm</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Tjocktarm-början</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Tjocktarm-slutet</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">B1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">1.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.8</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">B2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">9.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">12.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">B6</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">2.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">6.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">6.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Nikotinsyra</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">121.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">96.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">119.0</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Pantotensyra</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">39.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">34.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">20.5</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Biotin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.01</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">2.3</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Folinsyra</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">4.7</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">2.7</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br />I den sista delen utav fodersmältningskanalen absorberas vatten så att träcket får sin färdiga konsistens.','',1,11,'2008-09-09 12:55:59',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:55:59','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,9,'','',1,13959,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(655,733,'Blind- & tjocktarm','blindatjocktarm3045','<p>Hästens blindtarm rymmer ca 30 liter. Den är ungefär 1 meter lång och upp till 25 cm i diameter. Blindtarmen och största delen av den stora tjocktarmen är hästens \"jäsnings-kammare\" liknande frammagarna till idisslarna. Här finnas bakterier (i blindtarmen också protozoer) som bryter ner svårt nerbrytbara foderkomponenter som inte bryts ner i tunntarmen. Även om hästen är växtätare producerar den lika med idisslarna inte själv enzymer som bryter ner svårt nedbrytbara kolhydrater som cellulosa och hemicellulosa. Därför är den totalt beroende av mikroberna i blindtarmen och tjocktarmen för att dessa foderkomponenter med hjälp av mikrobernas enzymproduktion skall kunna brytas ner och tillgodogöras. <br /><br /><em>Tabell 5. pH-värde, amoniakinnehåll och antal mikrober i hästens tarminnehåll (vid höransoner)</em><br /><br /></p>\r\n<table style=\"height: 160px; width: 453px;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Tunntarm</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Blindtarm</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Tjocktarm</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">pH</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">7.4</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">6.6</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">6.6</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">NH3 -N, mg/100 ml</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">5.2</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">2.9</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">5.4</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Bakterier/ gram x 106</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">36</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">492</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">363</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">E. Coli/ gram x 104</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">0.9</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">2.6</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">21.4</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Protozoer/ gram</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">0</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">5600</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">0</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\"></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><br />Antal mikrober i hästens blindtarm och tjocktarm är ungefär som i frammagarna hos kor. Mikrobernas aktivitet beror på dom näringsämnen som med chymet når dom bakre tarm-delarna, passagehastigheten och buffertkapaciteten i tarmen. Gynnsamma förhållanden mellan lätt och svårt nedbrytbara kolhydrater samt nitrogen, vitaminer och mineraler är viktigt. Mikroberna syntetiserar också betydande mängder vattenlösliga vitaminer. Hur stora mängder som produceras och i hur stor grad dom absorberas är inte känt. <br /><br />Erfarenhet visar att hästar i normal träning och med normal tarmflora inte lider brist på B-vitamin eller C-vitamin. Om detta stämmer på tävlingshästar i hård träning och tävling vet man ej, men det är rätt vanligt att denna typen hästar får extra tillskott av B-vitaminer antingen igenom fodret eller genom injektioner. <br /><em><br />Tabell : B-vitaminer i foder och tarminnehåll hos häst (mg/kg torrsubstans) </em></p>\r\n<table style=\"height: 212px; width: 492px;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Foder</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Blindtarm</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Tjocktarm-början</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Tjocktarm-slutet</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">B1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">1.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.8</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">B2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">9.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">12.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">B6</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">2.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">6.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">6.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Nikotinsyra</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">121.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">96.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">119.0</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Pantotensyra</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">39.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">34.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">20.5</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Biotin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.01</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">2.3</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Folinsyra</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">4.7</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">2.7</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><br />I den sista delen utav fodersmältningskanalen absorberas vatten så att träcket får sin färdiga konsistens.</p>','',1,11,'2008-09-09 12:55:59',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:55:59','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,9,'hästens blindtarm, hästens fysiologi','Hästens blindtarm rymmer ca 30 liter. Den är ungefär 1 meter lång och upp till 25 cm i diameter. Blindtarmen och största delen av den stora tjocktarmen är hästens \"jäsnings-kammare\" liknande frammagarna till idisslarna. Här finnas bakterier (i blindtarmen också protozoer) som bryter ner svårt nerbrytbara foderkomponenter som inte bryts ner i tunntarmen. Även om hästen är växtätare producerar den lika med idisslarna inte själv enzymer som bryter ner svårt nedbrytbara kolhydrater som cellulosa och hemicellulosa. Därför är den totalt beroende av mikroberna i blindtarmen och tjocktarmen för att dessa foderkomponenter med hjälp av mikrobernas enzymproduktion skall kunna brytas ner och tillgodogöras.',1,13959,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(656,734,'Internationelle normer','internationelle-normer','<p>Beregning af hestenes behov for omsættelig energi (MJ) og protein er gjort i henhold til behovsnormer udviklet i Frankrig og Holland. I dataprogrammet kalder vi denne norm for \"Europæisk standard\" Dette system er udviklet i Frankrig over en lang periode med udgangspunkt i forsøg med heste. I Holland har man forbedret systemet og vi har fulgt de hollandske anbefalinger. Dette system er derfor udviklet specielt til heste og der ligger mange års forskning bagved. Systemet har været lagt frem på flere internationale  kongresser.</p>\r\n<p><strong>NRC 2007</strong> Behovene for vitaminer og mineraler er hentet fra den nyeste amerikanske NRC-norm fra 2007. Disse normer revideres jævnlig, og der bliver ved revisionen taget hensyn til forsøgsresultater fra det meste af verden.  NRC-normen anvendes idag over hele verden. Der er gjort enkelte justeringer af normen for at tilpasse denne til forhold i Norden. Disse justeringer er foretaget efter anbefaling fra professor H.Meyer i Tyskland og i samarbejde med de andre nordiske lande.</p>\r\n<p><strong>NB! NRC-normen er en minimumsnorm</strong>. Dette betyder at under praktiske forhold bør man ligge ca 25% over normen for de fleste næringsstoffers vedkommende. I dette dataprogram er der taget hensyn hertil og hestens behov for vitaminer og mineraler er sat som en optimumsnorm. I de normer som er anvendt bliver de fleste behov angivet som ligninger hvor oplysninger som kropsvægt, drægtighedsmåned, laktationsmåned, alder, tilvækst og træningsintensitet indgår.I PC-Horse beregnes og angives energi- og proteinbehovet som standard efter de nordiske normer, som er baseret på Franske/Hollandske data. Mineral og vitamin behovet beregnes helt efter NRC2007-normen. I programmets Konsultversion kan man også vælge og angive energi- og proteinbehov efter de amerikanske normer og vise energibehovet i megajoule eller megacalorier. Proteinet udtrykkes som råprotein(N X 6,25)</p>','',1,9,'2008-09-10 12:24:49',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 12:24:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,10,'','',1,15713,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(657,735,'Internationella normer','internationella-normer85275','<p><br />Beräkning av hästars behov för omsättningsbar energi (MJ) och protein är gjort i betraktande av behovsnormer utvecklade i Frankrike och Holland. Man har nu bestämt att dessa normer skall användas i Sverige. I dataprogrammet har vi kallat denna norm \"Europeisk standard\" Detta system är utvecklad i Frankrike under många års försök med hästar. I Holland har man förbättrat systemet och vi har använt de holländska rekommendationerna. Systemet är därför utvecklat för hästar under många års forskning. Systemet har varit presenterat på många internationella kongresser och är i Norden anpassat tilll de nordiska energi- och proteinenheterna (Austbø, D., 1996). <br /><br /><strong>NRC 2007</strong> - Behoven för vitaminer och mineraler har hämtats från den nyaste amerikanska NRC-normen från 2007. Dessa normer revideras regelbundet (ca var 10:e år), och tar vid revisionerna hänsyn till försökstresultat från hela världen. Det har gjort ett antal anpassnignar av normen för att passa förhållanden i Norden. Detta har skett efter riktlinjer av professor H.Meyer i Tyskland och i samarbete med de övriga nordiska länderna. NRC-normen används i dag över hela världen. <br /><em><strong><br />OBS! NRC-normen är en minimi-norm ! </strong></em>Detta betyder att i praktiken bör man lägga sig ca 25% över normen för dom flesta näringsämnen. PC-Horse har tagit hänsyn tilll detta och justerat normen tilll hästens optimala vitamin/mineralbehov. I dataprorammets normer ger man uppgifter om de flesta behov genom ekvationer i vilka uppgifter som kroppsvikt, dräktighetsmånad, laktationsmånad, ålder, tilllväxt och träningsintensitet ingår. <br /><br />I PC-Horse beräknas och anges <em>energi- och proteinbehoven</em> efter de nordiska normerna vilka bygger på Franska/Holländska data. Mineral och vitaminbehoven beräknas helt efter NRC2007-normen med smärre anpassningar till SLUs rekommendationer 2008.<br /><br /> I programmets Konsultversion kan man även välja att beräkna energi- och proteinbehoven efter de amerikanska normerna och visa energibehoven antingen i megajoule eller megacalorier. Proteinet uttrycks som råprotein (N x 6,25).</p>','',1,9,'2008-09-10 12:24:49',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 12:24:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,10,'','',1,15713,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(658,736,'NRC calculations','international-norms','<p><strong>Minerals and vitamins</strong><br /><br />The requirements for vitamins and minerals are calculated from the NRC (2007) norm (recommended amounts). The NRC norm for minerals and vitamins is the accepted norm throughout the world today and is revised at irregular intervals. It represents the cumulated results and experience of equine nutritional research globally. Some changes to the NRC norm have been included in the program following recommendations from, among others, Professor H. Meyer in Germany and from further collaboration between Nordic horse nutritionists.<br /><br />It is important to recognise that the NRC norm is a minimal norm. This means that it is advisable to increase requirements by approximately 25% to secure the provision of sufficient amounts of specific nutrients under practical feeding conditions. In the current versions of the computer program we have already created this transformation from minimal norms to what we have termed \"optimum norms\" for most nutrients. The requirements for nutrients as given in the program will therefore be the optimum norm. When the amounts of a particular nutrient provided by the diet are below a certain limit (this value is usually the NRC recommendation), the program issues a warning, and you are prompted to increase the amounts of the nutrient by changing the diet of the horse. The norms are generally provided as equations where you have to input relevant information about the particular horse you are formulating the diets for. Information usually required for this is:</p>\r\n<ul>\r\n<li>Body weight</li>\r\n<li>Age and growth rate of young growing horses</li>\r\n<li>Stage of pregnancy or lactation of reproducing mares</li>\r\n<li>Training intensity or level of exercise</li>\r\n</ul>\r\n<p><br />It is common to subdivide the requirements into <br /><br /><strong>Maintenance requirement:</strong> The amount of a nutrient which is required to maintain the body pool of that nutrient. The maintenance requirement for energy is the energy used to keep the cells, tissues and organs of the horse alive and running, to maintain body temperature and keep a constant body weight. <br /><strong><br />Production requirement: </strong>The amount of a nutrient which is used by the horse for production of milk, a foetus, or for carrying out a certain amount of work. <br /><br />The temperament of the horse will influence the requirement for energy and hence for other nutrients as well. Easily agitated and \"excitable\" horses have a somewhat higher energy requirement than more docile breeds. Excitable horses will also use more energy when undergoing the same work load or training intensity as more docile horses. Thus there is an important need for individualisation in the feeding requirements of horses, not only where the composition of the diet is concerned, but also when it comes to the calculation of requirements. A good computer program can provide for this level of customisation.</p>','',1,9,'2008-09-10 12:24:49',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 12:24:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,10,'','',1,15713,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(659,737,'Internationella normer','internationella-normer9240','<p><br />Beräkning av hästars behov för omsättningsbar energi (MJ) och protein är gjort i betraktande av behovsnormer utvecklade i Frankrike och Holland. Man har nu bestämt att dessa normer skall användas i Sverige. I dataprogrammet har vi kallat denna norm \"Europeisk standard\" Detta system är utvecklad i Frankrike under många års försök med hästar. I Holland har man förbättrat systemet och vi har använt de holländska rekommendationerna. Systemet är därför utvecklat för hästar under många års forskning. Systemet har varit presenterat på många internationella kongresser och är i Norden anpassat tilll de nordiska energi- och proteinenheterna (Austbø, D., 1996). <br /><br /><strong>NRC 2007</strong> - Behoven för vitaminer och mineraler har hämtats från den nyaste amerikanska NRC-normen från 2007. Dessa normer revideras regelbundet (ca var 10:e år), och tar vid revisionerna hänsyn till försökstresultat från hela världen. Det har gjort ett antal anpassnignar av normen för att passa förhållanden i Norden. Detta har skett efter riktlinjer av professor H.Meyer i Tyskland och i samarbete med de övriga nordiska länderna. NRC-normen används i dag över hela världen. <br /><em><strong><br />OBS! NRC-normen är en minimi-norm ! </strong></em>Detta betyder att i praktiken bör man lägga sig ca 25% över normen för dom flesta näringsämnen. PC-Horse har tagit hänsyn tilll detta och justerat normen tilll hästens optimala vitamin/mineralbehov. I dataprorammets normer ger man uppgifter om de flesta behov genom ekvationer i vilka uppgifter som kroppsvikt, dräktighetsmånad, laktationsmånad, ålder, tilllväxt och träningsintensitet ingår. <br /><br />I PC-Horse beräknas och anges <em>energi- och proteinbehoven</em> efter de nordiska normerna vilka bygger på Franska/Holländska data. Mineral och vitaminbehoven beräknas helt efter NRC2007-normen med smärre anpassningar till SLUs rekommendationer 2008.<br /><br /> I programmets Konsultversion kan man även välja att beräkna energi- och proteinbehoven efter de amerikanska normerna och visa energibehoven antingen i megajoule eller megacalorier. Proteinet uttrycks som råprotein (N x 6,25).</p>','',1,9,'2008-09-10 12:24:49',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 12:24:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,10,'','',1,15713,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(660,738,'Internationale behovsnormer','internationale-behovsnormer','<p>Beregning av hestenes behov for energi (Fôrenhet Hest, FEh) og fordøyelig råprotein er gjort i henhold til behovsnormer utviklet i Frankrike og Nederland. I dataprogrammet har vi kalt denne normen \"Europeisk standard\"</p>\r\n<p>Dette systemet er utviklet i Frankrike over mange år med utgangspunkt i forsøk med hester. I Nederland har man gjort forbedringer av systemet og vi har fulgt de nederlandske anbefalingene. Dette systemet er derfor utviklet for hester og det ligger mange års forskning bak. Systemet har vært presentert på mange internasjonale kongresser og er i Norden tilpasset de nordiske energi- og protein enhetene (Austbø, D., 1996).</p>\r\n<p>Behovene for vitaminer og mineraler er hentet fra den nyeste amerikanske NRC-normen fra 2007. Disse normene revideres jevnlig, og det blir ved revisjonene tatt hensyn til forsøksresultater fra det meste av verden. NRC-normen brukes i dag over hele verden. Det er gjort enkelte justeringer av denne normen for å tilpasse den til forhold i Norden. Dette er gjort etter anbefaling fra professor H.Meyer i Tyskland og i samarbeid med de andre nordiske land. <strong></strong></p>\r\n<p><strong>NB! NRC-normen er en </strong><strong>minimumsnorm </strong></p>\r\n<p>Det betyr at en under praktiske forhold bør legge seg ca 25% over normen for de fleste næringsstoffer. I dette dataprogrammet er dette tatt hensyn til og hestens behov for vitaminer og mineraler er satt som en optimumsnorm. I de normene som er brukt oppgir man de fleste behovene som ligninger der opplysninger som kroppsvekt , drektighetsmåned , fostervekst, laktasjonsmåned , alder , tilvekst og treningsintensitet inngår. Normene er derfor godt tilpasset bruk i dataprogrammer som enkle regneark, eller i mer avanserte fôrplanleggingsprogrammer som PC-Horse.</p>\r\n<p>I PC-Horse kan man velge å beregne alle næringsbehov i henhold til NRC-2007. Da blir også energi- og protein behovet beregnet ut fra de amerikanske normene, og ikke fra den nordiske normer som er bygd på Franske/Nederlandske data.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,9,'2008-09-10 12:24:49',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 12:24:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,10,'behovsnormer hest, behov hest','Beregning av hestenes behov for energi (Fôrenhet Hest, FEh) og fordøyelig råprotein er gjort i henhold til behovsnormer utviklet i Frankrike og Nederland. I dataprogrammet har vi kalt denne normen \"Europeisk standard\" Dette systemet er utviklet i Frankrike over mange år med utgangspunkt i forsøk med hester. I Nederland har man gjort forbedringer av systemet og vi har fulgt de nederlandske anbefalingene. Dette systemet er derfor utviklet for hester og det ligger mange års forskning bak.',1,15713,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(661,739,'Internationella normer','internationella-normer63662','<p><br />Beräkning av hästars behov för omsättningsbar energi (MJ) och protein är gjort i betraktande av behovsnormer utvecklade i Frankrike och Holland. Man har nu bestämt att dessa normer skall användas i Sverige. I dataprogrammet har vi kallat denna norm \"Europeisk standard\" Detta system är utvecklad i Frankrike under många års försök med hästar. I Holland har man förbättrat systemet och vi har använt de holländska rekommendationerna. Systemet är därför utvecklat för hästar under många års forskning. Systemet har varit presenterat på många internationella kongresser och är i Norden anpassat tilll de nordiska energi- och proteinenheterna (Austbø, D., 1996). <br /><br /><strong>NRC 2007</strong> - Behoven för vitaminer och mineraler har hämtats från den nyaste amerikanska NRC-normen från 2007. Dessa normer revideras regelbundet (ca var 10:e år), och tar vid revisionerna hänsyn till försökstresultat från hela världen. Det har gjort ett antal anpassnignar av normen för att passa förhållanden i Norden. Detta har skett efter riktlinjer av professor H.Meyer i Tyskland och i samarbete med de övriga nordiska länderna. NRC-normen används i dag över hela världen. <br /><em><strong><br />OBS! NRC-normen är en minimi-norm ! </strong></em>Detta betyder att i praktiken bör man lägga sig ca 25% över normen för dom flesta näringsämnen. PC-Horse har tagit hänsyn tilll detta och justerat normen tilll hästens optimala vitamin/mineralbehov. I dataprorammets normer ger man uppgifter om de flesta behov genom ekvationer i vilka uppgifter som kroppsvikt, dräktighetsmånad, laktationsmånad, ålder, tilllväxt och träningsintensitet ingår. <br /><br />I PC-Horse beräknas och anges <em>energi- och proteinbehoven</em> efter de nordiska normerna vilka bygger på Franska/Holländska data. Mineral och vitaminbehoven beräknas helt efter NRC2007-normen med smärre anpassningar till SLUs rekommendationer 2008.<br /><br /> I programmets Konsultversion kan man även välja att beräkna energi- och proteinbehoven efter de amerikanska normerna och visa energibehoven antingen i megajoule eller megacalorier. Proteinet uttrycks som råprotein (N x 6,25).</p>','',1,9,'2008-09-10 12:24:49',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 12:24:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,10,'','',1,15713,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(662,740,'Internationella normer','internationella-normer94097','<p><br />Beräkning av hästars behov för omsättningsbar energi (MJ) och protein är gjort i betraktande av behovsnormer utvecklade i Frankrike och Holland. Man har nu bestämt att dessa normer skall användas i Sverige. I dataprogrammet har vi kallat denna norm \"Europeisk standard\" Detta system är utvecklad i Frankrike under många års försök med hästar. I Holland har man förbättrat systemet och vi har använt de holländska rekommendationerna. Systemet är därför utvecklat för hästar under många års forskning. Systemet har varit presenterat på många internationella kongresser och är i Norden anpassat tilll de nordiska energi- och proteinenheterna (Austbø, D., 1996). <br /><br /><strong>NRC 2007</strong> - Behoven för vitaminer och mineraler har hämtats från den nyaste amerikanska NRC-normen från 2007. Dessa normer revideras regelbundet (ca var 10:e år), och tar vid revisionerna hänsyn till försökstresultat från hela världen. Det har gjort ett antal anpassnignar av normen för att passa förhållanden i Norden. Detta har skett efter riktlinjer av professor H.Meyer i Tyskland och i samarbete med de övriga nordiska länderna. NRC-normen används i dag över hela världen. <br /><em><strong><br />OBS! NRC-normen är en minimi-norm ! </strong></em>Detta betyder att i praktiken bör man lägga sig ca 25% över normen för dom flesta näringsämnen. PC-Horse har tagit hänsyn tilll detta och justerat normen tilll hästens optimala vitamin/mineralbehov. I dataprorammets normer ger man uppgifter om de flesta behov genom ekvationer i vilka uppgifter som kroppsvikt, dräktighetsmånad, laktationsmånad, ålder, tilllväxt och träningsintensitet ingår. <br /><br />I PC-Horse beräknas och anges <em>energi- och proteinbehoven</em> efter de nordiska normerna vilka bygger på Franska/Holländska data. Mineral och vitaminbehoven beräknas helt efter NRC2007-normen med smärre anpassningar till SLUs rekommendationer 2008.<br /><br /> I programmets Konsultversion kan man även välja att beräkna energi- och proteinbehoven efter de amerikanska normerna och visa energibehoven antingen i megajoule eller megacalorier. Proteinet uttrycks som råprotein (N x 6,25).</p>','',1,9,'2008-09-10 12:24:49',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 12:24:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,10,'normer för energi häst, beräkningsnormer energi, omsättningsbar energi','Beräkning av hästars behov för omsättningsbar energi (MJ) och protein är gjort i betraktande av behovsnormer utvecklade i Frankrike och Holland. Man har nu bestämt att dessa normer skall användas i Sverige. I dataprogrammet har vi kallat denna norm \"Europeisk standard\" Detta system är utvecklad i Frankrike under många års försök med hästar. I Holland har man förbättrat systemet och vi har använt de holländska rekommendationerna. Systemet är därför utvecklat för hästar under många års forskning. Systemet har varit presenterat på många internationella kongresser och är i Norden anpassat tilll de nordiska energi- och proteinenheterna (Austbø, D., 1996).',1,15713,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(663,741,'Energibehov til vækst','energibehov-til-vaekst','<p class=\"style2\"><strong></strong>I formlerne for energibehov til vækst indgår vedligeholdelsesbehovet. Unge heste har et højere vedligeholdelsesbehov end udvoksede heste. I tillæg til dette må der beregnes et tillæg for energibehov til vækst.</p>\r\n<p class=\"style2\"><strong>Beregning af energibehov til ungheste</strong></p>\r\n<p class=\"style2\">Tabellerne er sat op for ungheste med en alder på hhv. 6, 12, 18, og 24 måneder . Energibehovet til ungheste beregnes som summen af vedligeholdelsesbehovet og behovet til vækst.</p>\r\n<p class=\"style2\">I Holland har man udviklet et system til at beregne energibehovet til ungheste som er mere fysiologisk begrundet end det vi tidligere har set. Det er derfor mulig gennem egne forsøg ,at teste hvor god beregningsmåden er, ud fra hestetype, køn race etc. I PC-Horse har vi defineret to niveauer for energibehov til ungheste. Dette er gjort for at kunne tilpasse energimængderne til heste med moderat eller kraftig tilvækst. Kraftig tilvækst (25% mere energi) anvendes til heste som skal vokse hurtigt (fuldblod, travere og enkelte rideheste) og til heste som opdrættes i flok og har meget aktivitet. Uanset hvilken norm man anvender må hestens huld altid kontrolleres og fodermængderne korrigeres herefter.</p>\r\n<p class=\"Fetstilsvart\"><strong>Vækstkurve</strong></p>\r\n<p class=\"style2\">Der er defineret en standard vækstkurve. Denne udtrykker væksten som procent af udvokset vægt.</p>\r\n<p class=\"style2\">Vækstkurve (skema):</p>\r\n<table border=\"1\" bordercolor=\"#000000\" cellspacing=\"1\" width=\"100%\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"20%\">\r\n<p>Alder (mdr)</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">0</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">3</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">6</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">9</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">12</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">15</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">18</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">21</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">24</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">27</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">30</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">33</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">36</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"20%\">\r\n<p>% af udvokset vægt</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">10</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">30</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">47</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">58</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">67</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">75</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">82</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">86</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">89</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">92</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">94</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">96</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">97</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\nVækstkurven kan fremstilles i en tabel for heste med forskellig forventet udvokset vægt. Man kan også fremstille kurven ud fra en formel og finde vægt og daglig tilvækst ud fra aktuel hestetype og alder.','',1,9,'2008-09-10 15:27:44',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:27:44','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',11,13,'','',1,8129,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(664,742,'Energibehov / Unghästar','energibehov-unghaestar41220','<strong><br />Energibehov vid tilllväxt</strong> - I formlerna för energibehov vid tilllväxt ingår underhållsbehovet. Unghästar har ett högre underhållsbehov än vuxna hästar. Utöver detta måste det beräknas tilllägg för energibehov vid tilllväxt. <br /><br /><strong>Beräkning av energibehov tilll unghästar.</strong> - Tabellerna är beräknade för unghästar vid 6, 12, 18, och 24 månaders ålder. Energibehovet för unghästar beräknas som summan av underhållsbehovet och tilllägget för växt.I Holland har man utvecklat ett system för beräkningen av energibehovet tilll unghästar som är mera fysiolochiskt begrundat än dom vi tidigare har sett. Det är därför möjligt att med egna försök själv testa hur bra beräkningssättet är, utifrån förutsättningar som typ av häst, kön, ras, etc. I PC-HORSE har vi definerat två nivåer för energibehov tilll unghästar. Detta för att anpassa energimängderna tilll hästar med normal eller snabbare tilllväxt. Snabb tilllväxt (25% mera energi) annvänds tilll hästar som skall utvecklas fort (fullblod, travare, och enstaka ridhästar), och tilll hästar som föds upp i flock och därvid är mycket aktiva. Oavsett vilken norm man använder måste alltid hästens hull kontrolleras och fodermängden korrigeras efter detta. Det är definerat en standardiserad växtkurva. Denna visar växten som procent av vuxenvikt.<br /><br /><strong>Växtkurvan</strong> kan framställas i en tabell för hästar med olika förväntad vuxenvikt. Man kan också framställa kurvan med en formel och hitta vikt och daglig tilllväxt utifrån aktuell hästtyp och ålder. <br /><br /> \r\n<table style=\"height: 56px;\" width=\"642\" border=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>Ålder (månad)</td>\r\n<td>0</td>\r\n<td>3</td>\r\n<td>6</td>\r\n<td>9</td>\r\n<td>12</td>\r\n<td>15</td>\r\n<td>18</td>\r\n<td>21</td>\r\n<td>24</td>\r\n<td>27</td>\r\n<td>30</td>\r\n<td>33</td>\r\n<td>36</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>% av vuxenvikt</td>\r\n<td>10</td>\r\n<td>30</td>\r\n<td>47</td>\r\n<td>58</td>\r\n<td>67</td>\r\n<td>75</td>\r\n<td>82</td>\r\n<td>86</td>\r\n<td>89</td>\r\n<td>92</td>\r\n<td>94</td>\r\n<td>96</td>\r\n<td>97</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br /><br /><br />','',1,9,'2008-09-10 15:27:44',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:27:44','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',11,13,'','',1,8129,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(665,743,'Young horses','energy-requirements-for-growth','<p><strong>Both maintenance requirements and requirements for weight gain must be included when calculating the requirements for young and growing horses. <br /><br /></strong>Scientists in the Netherlands have developed a system based on the physiology of growth for calculating the energy requirements of young horses, where breed and blood types may be included as parameters in the equations. In the PC-Horse program we have defined two levels of energy requirements for young horses in order to cater for differences in the rate of gain which is advocated under different conditions.</p>\r\n<p>When \"Rapid growth rate\" is selected, the horse is given a 20% higher energy allowance than when \"Moderate growth rate\" is selected. Rapid growth rate is recommended for horses that are put into training at an early age as well as for horses that are raised in groups and have access to lots of exercise. Further increases in energy supplies may be provided for by selecting the \"moderate exercise\" options within the program.</p>\r\n<p>Irrespective of the target for growth rate that is selected, it is impotant to monitor the body condition of the horse and adjust feeding levels accordingly. The program contains a standard growth curve which can be used to monitor the development of young horses. The following table may also help in monitoring the growth and development of young horses.</p>\r\n<p><strong><br />Growth of young horses as percentage of adult body weight</strong><br /><br /></p>\r\n<table style=\"width: 642px; height: 56px;\" border=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>Age (months)</td>\r\n<td>0</td>\r\n<td>3</td>\r\n<td>6</td>\r\n<td>9</td>\r\n<td>12</td>\r\n<td>15</td>\r\n<td>18</td>\r\n<td>21</td>\r\n<td>24</td>\r\n<td>27</td>\r\n<td>30</td>\r\n<td>33</td>\r\n<td>36</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>% of adult body weight</td>\r\n<td>10</td>\r\n<td>30</td>\r\n<td>47</td>\r\n<td>58</td>\r\n<td>67</td>\r\n<td>75</td>\r\n<td>82</td>\r\n<td>86</td>\r\n<td>89</td>\r\n<td>92</td>\r\n<td>94</td>\r\n<td>96</td>\r\n<td>97</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br /><br /><br />','',1,9,'2008-09-10 15:27:44',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:27:44','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',11,13,'','',1,8129,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(666,744,'Energibehov / Unghästar','energibehov-unghaestar13476','<strong><br />Energibehov vid tilllväxt</strong> - I formlerna för energibehov vid tilllväxt ingår underhållsbehovet. Unghästar har ett högre underhållsbehov än vuxna hästar. Utöver detta måste det beräknas tilllägg för energibehov vid tilllväxt. <br /><br /><strong>Beräkning av energibehov tilll unghästar.</strong> - Tabellerna är beräknade för unghästar vid 6, 12, 18, och 24 månaders ålder. Energibehovet för unghästar beräknas som summan av underhållsbehovet och tilllägget för växt.I Holland har man utvecklat ett system för beräkningen av energibehovet tilll unghästar som är mera fysiolochiskt begrundat än dom vi tidigare har sett. Det är därför möjligt att med egna försök själv testa hur bra beräkningssättet är, utifrån förutsättningar som typ av häst, kön, ras, etc. I PC-HORSE har vi definerat två nivåer för energibehov tilll unghästar. Detta för att anpassa energimängderna tilll hästar med normal eller snabbare tilllväxt. Snabb tilllväxt (25% mera energi) annvänds tilll hästar som skall utvecklas fort (fullblod, travare, och enstaka ridhästar), och tilll hästar som föds upp i flock och därvid är mycket aktiva. Oavsett vilken norm man använder måste alltid hästens hull kontrolleras och fodermängden korrigeras efter detta. Det är definerat en standardiserad växtkurva. Denna visar växten som procent av vuxenvikt.<br /><br /><strong>Växtkurvan</strong> kan framställas i en tabell för hästar med olika förväntad vuxenvikt. Man kan också framställa kurvan med en formel och hitta vikt och daglig tilllväxt utifrån aktuell hästtyp och ålder. <br /><br /> \r\n<table style=\"height: 56px;\" width=\"642\" border=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>Ålder (månad)</td>\r\n<td>0</td>\r\n<td>3</td>\r\n<td>6</td>\r\n<td>9</td>\r\n<td>12</td>\r\n<td>15</td>\r\n<td>18</td>\r\n<td>21</td>\r\n<td>24</td>\r\n<td>27</td>\r\n<td>30</td>\r\n<td>33</td>\r\n<td>36</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>% av vuxenvikt</td>\r\n<td>10</td>\r\n<td>30</td>\r\n<td>47</td>\r\n<td>58</td>\r\n<td>67</td>\r\n<td>75</td>\r\n<td>82</td>\r\n<td>86</td>\r\n<td>89</td>\r\n<td>92</td>\r\n<td>94</td>\r\n<td>96</td>\r\n<td>97</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br /><br /><br />','',1,9,'2008-09-10 15:27:44',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:27:44','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',11,13,'','',1,8129,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(667,745,'Energibehov til vekst','energibehov-til-vekst','<p><strong></strong>I formler for energibehov til vekst inngår vedlikeholds- behovet. Unge hester har et høyere vedlikeholdsbehov enn voksne hester. I tillegg til dette må det beregnes et tillegg for energibehov til vekst. <br /> <br /> Beregning av energibehov til unghester. <br /> Tabellene er satt opp for unghester med alder 6, 12, 18, og 24 måneders alder. <br /> Energibehovet til unghest beregnes som summen av vedlikeholdsbehovet og behovet til vekst. <br /> I Nederland har man utviklet et system for beregning av energibehov til unghester som er mer fysiologisk begrunnet enn det vi tidligere har sett. Det er derfor mulig gjennom egne forsøk å teste hvor god beregningsmåten er, ut fra hestetype, kjønn rase etc. I Forplan hest har vi definert to nivåer for energibehov til unghester. Dette for å kunne tilpasse energimengdene til hester med moderat eller raskere tilvekst. Rask tilvekst (25% mer energi) brukes til hester som skal utvikles raskt (fullblod, travere og enkelte ridehester) og til hester som oppdrettes i flokk og har mye aktivitet. Uansett hvilken norm man bruker må alltid hestens hold kontrolleres og fôrmengdene korrigeres etter dette.</p>\r\n<p><br /> Det er definert en standard vekstkurve. Denne uttrykker veksten som prosent av voksen vekt.</p>\r\n<p><strong>Tabell 2. </strong> Vekstkurve for unghester.</p>\r\n<table style=\"height: 113px; width: 100%;\" cellspacing=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>Alder (mnd)</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>0</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>3</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>6</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>9</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>12</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>15</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>18</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>21</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>24</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>27</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>30</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>33</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>36</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>% av voksen vekt</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>10</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>30</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>47</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>58</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>67</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>75</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>82</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>86</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>89</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>92</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>94</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>96</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\" align=\"center\">\r\n<p>97</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>Vekstkurven kan framstilles i tabell for hester med ulik forventet voksen vekt. Man kan også fremstille kurven med en formel og finne vekt og daglig tilvekst ut fra aktuell hestetype og alder.</p>','',1,9,'2008-09-10 15:27:44',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:27:44','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',11,13,'energibehov unghester, unghestens energibehov','Beregning av energibehov til unghester.\r\nTabellene er satt opp for unghester med alder 6, 12, 18, og 24 måneders alder.\r\nEnergibehovet til unghest beregnes som summen av vedlikeholdsbehovet og behovet til vekst.\r\nI Nederland har man utviklet et system for beregning av energibehov til unghester som er mer fysiologisk begrunnet enn det vi tidligere har sett. Det er derfor mulig gjennom egne forsøk å teste hvor god beregningsmåten er, ut fra hestetype, kjønn rase etc. I Forplan hest har vi definert to nivåer for energibehov til unghester. Dette for å kunne tilpasse energimengdene til hester med moderat eller raskere tilvekst. Rask tilvekst (25% mer energi) brukes til hester som skal utvikles raskt (fullblod, travere og enkelte ridehester) og til hester som oppdrettes i flokk og har mye aktivitet. Uansett hvilken norm man bruker må alltid hestens hold kontrolleres og fôrmengdene korrigeres etter dette.',1,8129,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(668,746,'Energibehov / Unghästar','energibehov-unghaestar6619','<strong><br />Energibehov vid tilllväxt</strong> - I formlerna för energibehov vid tilllväxt ingår underhållsbehovet. Unghästar har ett högre underhållsbehov än vuxna hästar. Utöver detta måste det beräknas tilllägg för energibehov vid tilllväxt. <br /><br /><strong>Beräkning av energibehov tilll unghästar.</strong> - Tabellerna är beräknade för unghästar vid 6, 12, 18, och 24 månaders ålder. Energibehovet för unghästar beräknas som summan av underhållsbehovet och tilllägget för växt.I Holland har man utvecklat ett system för beräkningen av energibehovet tilll unghästar som är mera fysiolochiskt begrundat än dom vi tidigare har sett. Det är därför möjligt att med egna försök själv testa hur bra beräkningssättet är, utifrån förutsättningar som typ av häst, kön, ras, etc. I PC-HORSE har vi definerat två nivåer för energibehov tilll unghästar. Detta för att anpassa energimängderna tilll hästar med normal eller snabbare tilllväxt. Snabb tilllväxt (25% mera energi) annvänds tilll hästar som skall utvecklas fort (fullblod, travare, och enstaka ridhästar), och tilll hästar som föds upp i flock och därvid är mycket aktiva. Oavsett vilken norm man använder måste alltid hästens hull kontrolleras och fodermängden korrigeras efter detta. Det är definerat en standardiserad växtkurva. Denna visar växten som procent av vuxenvikt.<br /><br /><strong>Växtkurvan</strong> kan framställas i en tabell för hästar med olika förväntad vuxenvikt. Man kan också framställa kurvan med en formel och hitta vikt och daglig tilllväxt utifrån aktuell hästtyp och ålder. <br /><br /> \r\n<table style=\"height: 56px;\" width=\"642\" border=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>Ålder (månad)</td>\r\n<td>0</td>\r\n<td>3</td>\r\n<td>6</td>\r\n<td>9</td>\r\n<td>12</td>\r\n<td>15</td>\r\n<td>18</td>\r\n<td>21</td>\r\n<td>24</td>\r\n<td>27</td>\r\n<td>30</td>\r\n<td>33</td>\r\n<td>36</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>% av vuxenvikt</td>\r\n<td>10</td>\r\n<td>30</td>\r\n<td>47</td>\r\n<td>58</td>\r\n<td>67</td>\r\n<td>75</td>\r\n<td>82</td>\r\n<td>86</td>\r\n<td>89</td>\r\n<td>92</td>\r\n<td>94</td>\r\n<td>96</td>\r\n<td>97</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br /><br /><br />','',1,9,'2008-09-10 15:27:44',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:27:44','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',11,13,'','',1,8129,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(669,747,'Energibehov / Unghästar','energibehov-unghaestar32611','<p><strong>Energibehov vid tilllväxt</strong> - I formlerna för energibehov vid tilllväxt ingår underhållsbehovet. Unghästar har ett högre underhållsbehov än vuxna hästar. Utöver detta måste det beräknas tilllägg för energibehov vid tilllväxt. <br /><br /><strong>Beräkning av energibehov tilll unghästar.</strong> - Tabellerna är beräknade för unghästar vid 6, 12, 18, och 24 månaders ålder. Energibehovet för unghästar beräknas som summan av underhållsbehovet och tilllägget för växt.I Holland har man utvecklat ett system för beräkningen av energibehovet tilll unghästar som är mera fysiolochiskt begrundat än dom vi tidigare har sett. Det är därför möjligt att med egna försök själv testa hur bra beräkningssättet är, utifrån förutsättningar som typ av häst, kön, ras, etc. I PC-HORSE har vi definerat två nivåer för energibehov tilll unghästar. Detta för att anpassa energimängderna tilll hästar med normal eller snabbare tilllväxt. Snabb tilllväxt (25% mera energi) annvänds tilll hästar som skall utvecklas fort (fullblod, travare, och enstaka ridhästar), och tilll hästar som föds upp i flock och därvid är mycket aktiva. Oavsett vilken norm man använder måste alltid hästens hull kontrolleras och fodermängden korrigeras efter detta. Det är definerat en standardiserad växtkurva. Denna visar växten som procent av vuxenvikt.<br /><br /><strong>Växtkurvan</strong> kan framställas i en tabell för hästar med olika förväntad vuxenvikt. Man kan också framställa kurvan med en formel och hitta vikt och daglig tilllväxt utifrån aktuell hästtyp och ålder. <br /><br /></p>\r\n<table style=\"height: 56px; width: 642px;\" border=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>Ålder (månad)</td>\r\n<td>0</td>\r\n<td>3</td>\r\n<td>6</td>\r\n<td>9</td>\r\n<td>12</td>\r\n<td>15</td>\r\n<td>18</td>\r\n<td>21</td>\r\n<td>24</td>\r\n<td>27</td>\r\n<td>30</td>\r\n<td>33</td>\r\n<td>36</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>% av vuxenvikt</td>\r\n<td>10</td>\r\n<td>30</td>\r\n<td>47</td>\r\n<td>58</td>\r\n<td>67</td>\r\n<td>75</td>\r\n<td>82</td>\r\n<td>86</td>\r\n<td>89</td>\r\n<td>92</td>\r\n<td>94</td>\r\n<td>96</td>\r\n<td>97</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><br /><br /><br /></p>','',1,9,'2008-09-10 15:27:44',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:27:44','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',11,13,'energibehov unghäst, unghästens energibehov','Energibehov vid tilllväxt - I formlerna för energibehov vid tilllväxt ingår underhållsbehovet. Unghästar har ett högre underhållsbehov än vuxna hästar. Utöver detta måste det beräknas tilllägg för energibehov vid tilllväxt.\r\n\r\nBeräkning av energibehov tilll unghästar. - Tabellerna är beräknade för unghästar vid 6, 12, 18, och 24 månaders ålder. Energibehovet för unghästar beräknas som summan av underhållsbehovet och tilllägget för växt.I Holland har man utvecklat ett system för beräkningen av energibehovet tilll unghästar som är mera fysiolochiskt',1,8129,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(670,748,'Energibehov til fosterproduktion','energibehov-til-fosterproduktion','<p class=\"style2\"><strong></strong>I første del af drægtighedstiden vokser fosteret kun ganske langsomt og hoppens energibehov er derfor ikke væsentligt højere end til vedligehold. I de sidste 3 måneder af drægtighedstiden har fosteret den største tilvækst. I denne periode har hoppen derfor et væsentligt højere energibehov.</p>\r\n<p class=\"style2\">Stigningen i energibehov (%) i forhold til vedligeholdelsesbehovet hos drægtige hopper.</p>\r\n<table border=\"1\" bordercolor=\"#000000\" cellspacing=\"1\" width=\"288\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">Drægtighedsmåned</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">Tillæg for drægtighed</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">8 - 9</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">15 %</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">10</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">25 %</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">11 - 12</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">30 %</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><a name=\"B7\"></a></p>\r\n<p> </p>','',1,9,'2008-09-10 15:35:25',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:35:25','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,11,'','',1,5952,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(671,749,'Energibehov Dräktighet','energibehov-draektighet70407','<strong>Energibehov vid fosterproduktion</strong> - Under första delen av dräktigheten växer fostret sakta och stoets energibehov är därför inte mycket högre än vid normalt underhåll. Dom sista 3 månaderna av dräktigheten växer fostret mest. I denna period har stoet därför ett högre energibehov.Ökning av energibehov (%) i förhållande tilll underhållsbehov för dräktiga ston. <br /><br /> \r\n<table style=\"height: 108px;\" border=\"1\" width=\"100%\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Dräktighetsmånad</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Ökning för dräktighet</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">8-9</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">15%</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">10</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">25%</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">11-12</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">30%</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br />','',1,9,'2008-09-10 15:35:25',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:35:25','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,11,'','',1,5952,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(672,750,'Pregnancy','energy-requirements-for-foetal-production','The growth of the foetus speeds up during the three last months of pregnancy. Prior to that no increase in the energy requirement of the mare is required as long as the mare is in a generally good condition. <strong><br /><br />Percentage increase in energy requirement above maintenance for mares during late the last part of pregnancy. </strong><br /><br />\r\n<table style=\"width: 100%; height: 108px;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Month of pregnancy</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">% increase</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">8-9</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">15%</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">10</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">25%</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">11-12</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">30%</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>','',1,9,'2008-09-10 15:35:25',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:35:25','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,11,'','',1,5952,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(673,751,'Energibehov Dräktighet','energibehov-draektighet1110','<strong>Energibehov vid fosterproduktion</strong> - Under första delen av dräktigheten växer fostret sakta och stoets energibehov är därför inte mycket högre än vid normalt underhåll. Dom sista 3 månaderna av dräktigheten växer fostret mest. I denna period har stoet därför ett högre energibehov.Ökning av energibehov (%) i förhållande tilll underhållsbehov för dräktiga ston. <br /><br /> \r\n<table style=\"height: 108px;\" border=\"1\" width=\"100%\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Dräktighetsmånad</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Ökning för dräktighet</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">8-9</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">15%</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">10</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">25%</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">11-12</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">30%</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br />','',1,9,'2008-09-10 15:35:25',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:35:25','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,11,'','',1,5952,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(674,752,'Energibehov til fosterproduksjon.','energibehov-til-fosterproduksjon','<p><strong></strong>I første del av drektighetstida vokser fosteret lite og hoppas energibehov er derfor ikke nevneverdig høyere enn til vedlikehold. I de siste 3 månedene av drektighetstida har fosteret størst tilvekst. I denne perioden har derfor hoppa et høyere energibehov.</p>\r\n<p><strong>Tabell 3. </strong> Økning i energibehov (%) i forhold til vedlikeholdsbehovet hos drektige hopper.</p>\r\n<table style=\"height: 93px; width: 100%;\" cellspacing=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 52%;\">\r\n<p align=\"center\">Drektighetsmåned</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 52%;\">\r\n<p align=\"center\">Tillegg for drektighet</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 52%;\">\r\n<p align=\"center\">8 - 9</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 52%;\">\r\n<p align=\"center\">15 %</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 52%;\">\r\n<p align=\"center\">10</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 52%;\">\r\n<p align=\"center\">25 %</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 52%;\">\r\n<p align=\"center\">11 - 12</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 52%;\">\r\n<p align=\"center\">30 %</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>','',1,9,'2008-09-10 15:35:25',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:35:25','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,11,'energibehov fosterproduktion','I første del av drektighetstida vokser fosteret lite og hoppas energibehov er derfor ikke nevneverdig høyere enn til vedlikehold. I de siste 3 månedene av drektighetstida har fosteret størst tilvekst. I denne perioden har derfor hoppa et høyere energibehov.',1,5952,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(675,753,'Energibehov Dräktighet','energibehov-draektighet40005','<strong>Energibehov vid fosterproduktion</strong> - Under första delen av dräktigheten växer fostret sakta och stoets energibehov är därför inte mycket högre än vid normalt underhåll. Dom sista 3 månaderna av dräktigheten växer fostret mest. I denna period har stoet därför ett högre energibehov.Ökning av energibehov (%) i förhållande tilll underhållsbehov för dräktiga ston. <br /><br /> \r\n<table style=\"height: 108px;\" border=\"1\" width=\"100%\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Dräktighetsmånad</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Ökning för dräktighet</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">8-9</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">15%</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">10</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">25%</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">11-12</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">30%</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br />','',1,9,'2008-09-10 15:35:25',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:35:25','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,11,'','',1,5952,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(676,754,'Energibehov Dräktighet','energibehov-draektighet27960','<p><strong>Energibehov vid fosterproduktion</strong> - Under första delen av dräktigheten växer fostret sakta och stoets energibehov är därför inte mycket högre än vid normalt underhåll. Dom sista 3 månaderna av dräktigheten växer fostret mest. I denna period har stoet därför ett högre energibehov.Ökning av energibehov (%) i förhållande tilll underhållsbehov för dräktiga ston. <br /><br /></p>\r\n<table style=\"height: 108px; width: 100%;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Dräktighetsmånad</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Ökning för dräktighet</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">8-9</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">15%</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">10</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">25%</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">11-12</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">30%</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>','',1,9,'2008-09-10 15:35:25',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:35:25','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,11,'energibehov för dräktiga ston, dräktigt sto, energibehov','Energibehov vid fosterproduktion - Under första delen av dräktigheten växer fostret sakta och stoets energibehov är därför inte mycket högre än vid normalt underhåll. Dom sista 3 månaderna av dräktigheten växer fostret mest. I denna period har stoet därför ett högre energibehov.Ökning av energibehov (%) i förhållande tilll underhållsbehov för dräktiga ston.',1,5952,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(677,755,'Energibehov til arbejde','energibehov-til-arbejde','<p class=\"style2\">Ved øget aktivitet som arbejde eller træning øges energibehovet. For udvoksede heste kan man tage udgangspunkt i formlen for vedligehold (korrigeret for køn og race) og multiplicere med en faktor ud fra intensiteten i arbejdet.</p>\r\n<table border=\"1\" width=\"83%\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\"><strong>Intensitet </strong></div>\r\n</td>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\"><strong>Energibehov (FEh)</strong></div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\"><span class=\"style2\">Let arbejde</span></div>\r\n</td>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\"><span class=\"style2\">Energi (FEh) = </span>1,25 x <span class=\"style2\">Vedligeholdelsesbehovet</span></div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\"><span class=\"style2\">Moderat arbejde</span></div>\r\n</td>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\"><span class=\"style2\">Energi (FEh) = </span>1,50 x <span class=\"style2\">Vedligeholdelsesbehovet</span></div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\"><span class=\"style2\">Hårdt arbejde</span></div>\r\n</td>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\"><span class=\"style2\">Energi (FEh) = </span>1,75 x <span class=\"style2\">Vedligeholdelsesbehovet</span></div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\"><span class=\"style2\">Intensivt arbejde</span></div>\r\n</td>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\"><span class=\"style2\">Energi (FEh) = </span>2,00 x <span class=\"style2\">Vedligeholdelsesbehovet</span></div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<ul>\r\n<li>Let træning passer typisk for hobbyhesten som bruges jævnlig men ikke hårdt. </li>\r\n<li>Moderat træning passer for mange dressur og springheste, islandsheste i træning og hobbyheste som bruges i frisk tempo. Mange langdistanceheste passer også ind her. </li>\r\n<li>Hård træning passer for travheste i træning. </li>\r\n<li>Intens træning passer for fuldblodsheste i træning og for nogen travere. </li>\r\n</ul>\r\n<p class=\"style2\">Det kan være vanskeligt at vurdere hvor hårdt en hest anvendes. I praksis betyder det, at man må tage udgangspunkt i en anslået arbejdsintensitet<span style=\"color: #0000ff;\">.</span> Senere justeres denne i forhold til om hesten lægger på i huld eller taber sig. Hestens temperament vil også påvirke hvilken arbejdsintensitet, som i hvert enkelt tilfælde vil være rigtigt.</p>','',1,9,'2008-09-10 15:58:55',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:58:55','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,18,'','',1,6894,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(678,756,'Energibehov / Arbete','energibehov-arbete94711','<br /><strong>Energibehov vid arbete</strong> - Vid ökad aktivitet som arbete eller träning ökar energibehovet. För vuxna hästar kan man då ta underhållsbehovet som utgångspunkt (korrigerat för kön och ras) och multiplicera med en intensitetsfaktor för arbetet. <br /><br />\r\n<table style=\"height: 174px;\" width=\"460\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\"><strong>Intensitet </strong></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"><strong>Energibehov (FEh)</strong></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Lätt arbete</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energi (MJ) = 1.25 x Underhållsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Moderat arbete</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energi (MJ) = 1.50 x Underhållsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Hårt arbete</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energi (MJ) = 1.75 x Underhållsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Intensivt arbete</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energi (MJ) = 2.0 x Underhållsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br /><em>Lätt arbete</em> passar för hobbyhästen som brukas normalt, men ej hårt. <br /><em>Moderat arbete</em> passar för många dressyr och hopphästar, islandshästar i träning samt hobbyhästar som går i mer snabba gångarter. Många distanshästar passar även in här. <br /><em>Hårt arbete</em> passar för travhästar i träning. <br /><em>Intensivt arbete</em> passar för fullblodshästar och en del travare.<br /><br />Det kan vara svårt att fastställa hur hårt en häst används. I praktiken betyder det, att man bör ta utgångspunkten i en viss arbetsintensitet. Senare justeras den i förhållande tilll om hästen lägger på hull, eller tappar hull. Hästens temperament kan också påverka vilken arbetsintensitet som i varje enskilt fall är den rätta.','',1,9,'2008-09-10 15:58:55',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:58:55','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,18,'','',1,6894,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(679,757,'Training','energy-requirements-for-work','Increased activity such as training, exercise or racing increases the energy requirement. The requirement can be defined within the program as a continuous function which calculates the requirement as a multiple of the maintenance energy requirement. The program provides in addition four pre-defined levels of work:<br /><br />\r\n<table style=\"width: 460px; height: 174px;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\"><strong>Work intensity</strong></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"><strong>Requirement</strong></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Light work</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energy (MJ) = 1.25 * Maintenance requirement</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Moderate work</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energy (MJ) = 1.50 * Maintenance requirement</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Hard work</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energy (MJ) = 1.75 * Maintenance requirement</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Intense work</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energy (MJ) = 2.00 * Maintenance requirement</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br />It may be difficult to judge the level of work. We recommend that you estimate a level of work calculated backwards from the ration that the horse is receiving currently. The program will help you with this process. Later, adjust the feeding if the horse is losing or gaining weight.','',1,9,'2008-09-10 15:58:55',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:58:55','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,18,'','',1,6894,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(680,758,'Energibehov / Arbete','energibehov-arbete56518','<br /><strong>Energibehov vid arbete</strong> - Vid ökad aktivitet som arbete eller träning ökar energibehovet. För vuxna hästar kan man då ta underhållsbehovet som utgångspunkt (korrigerat för kön och ras) och multiplicera med en intensitetsfaktor för arbetet. <br /><br />\r\n<table style=\"height: 174px;\" width=\"460\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\"><strong>Intensitet </strong></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"><strong>Energibehov (FEh)</strong></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Lätt arbete</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energi (MJ) = 1.25 x Underhållsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Moderat arbete</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energi (MJ) = 1.50 x Underhållsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Hårt arbete</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energi (MJ) = 1.75 x Underhållsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Intensivt arbete</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energi (MJ) = 2.0 x Underhållsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br /><em>Lätt arbete</em> passar för hobbyhästen som brukas normalt, men ej hårt. <br /><em>Moderat arbete</em> passar för många dressyr och hopphästar, islandshästar i träning samt hobbyhästar som går i mer snabba gångarter. Många distanshästar passar även in här. <br /><em>Hårt arbete</em> passar för travhästar i träning. <br /><em>Intensivt arbete</em> passar för fullblodshästar och en del travare.<br /><br />Det kan vara svårt att fastställa hur hårt en häst används. I praktiken betyder det, att man bör ta utgångspunkten i en viss arbetsintensitet. Senare justeras den i förhållande tilll om hästen lägger på hull, eller tappar hull. Hästens temperament kan också påverka vilken arbetsintensitet som i varje enskilt fall är den rätta.','',1,9,'2008-09-10 15:58:55',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:58:55','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,18,'','',1,6894,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(681,759,'Energibehov til arbeid','energibehov-til-arbeid','<p><strong></strong>Ved økt aktivitet som arbeid eller trening øker energibehovet. For voksne hester kan en da ta utgangspunkt i formelen for vedlikehold (korrigert for kjønn og rase) og multiplisere med en faktor ut fra intensiteten i arbeidet.</p>\r\n<table>\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td width=\"50%\"><strong>Intensitet </strong></td>\r\n<td width=\"50%\"><strong>Energibehov (FEh) </strong></td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"50%\">Lett trening</td>\r\n<td width=\"50%\">1,25 x Vedlikeholdsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"50%\">Moderat trening</td>\r\n<td width=\"50%\">1,50 x Vedlikeholdsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"50%\">Hard trening</td>\r\n<td width=\"50%\">1,75 x Vedlikeholdsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"50%\">Intens trening</td>\r\n<td width=\"50%\">2,00 x Vedlikeholdsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<ul>\r\n<li>Lett trening vil gjerne passe for hobbyhesten som brukes jevnlig men ikke hardt.</li>\r\n<li>Moderat trening passer for mange dressur og spranghester, islandshester i trening og hobbyhester som brukes mer i raske gangarter. Mange distansehester passer også inn her.</li>\r\n<li>Hard trening passer for travhester i trening.</li>\r\n<li>Intens trening passer for fullblodshester i trening og for noen travere.</li>\r\n</ul>\r\n<p>Det kan være vanskelig å anslå hvor hardt en hest brukes. I praksis vil dette si at en i utgangspunktet må anslå en arbeidsintensitet . Siden justeres denne i forhold til om hesten legger på seg eller tar av. Hestens temperament vil også påvirke hvilken arbeidsintensitet som i hvert enkelt tilfelle vil være riktig.</p>','',1,9,'2008-09-10 15:58:55',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:58:55','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,18,'energibehov hest, hestens energibehov','Ved økt aktivitet som arbeid eller trening øker energibehovet. For voksne hester kan en da ta utgangspunkt i formelen for vedlikehold (korrigert for kjønn og rase) og multiplisere med en faktor ut fra intensiteten i arbeidet.',1,6894,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(682,760,'Energibehov / Arbete','energibehov-arbete60696','<br /><strong>Energibehov vid arbete</strong> - Vid ökad aktivitet som arbete eller träning ökar energibehovet. För vuxna hästar kan man då ta underhållsbehovet som utgångspunkt (korrigerat för kön och ras) och multiplicera med en intensitetsfaktor för arbetet. <br /><br />\r\n<table style=\"height: 174px;\" width=\"460\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\"><strong>Intensitet </strong></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"><strong>Energibehov (FEh)</strong></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Lätt arbete</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energi (MJ) = 1.25 x Underhållsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Moderat arbete</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energi (MJ) = 1.50 x Underhållsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Hårt arbete</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energi (MJ) = 1.75 x Underhållsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Intensivt arbete</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energi (MJ) = 2.0 x Underhållsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br /><em>Lätt arbete</em> passar för hobbyhästen som brukas normalt, men ej hårt. <br /><em>Moderat arbete</em> passar för många dressyr och hopphästar, islandshästar i träning samt hobbyhästar som går i mer snabba gångarter. Många distanshästar passar även in här. <br /><em>Hårt arbete</em> passar för travhästar i träning. <br /><em>Intensivt arbete</em> passar för fullblodshästar och en del travare.<br /><br />Det kan vara svårt att fastställa hur hårt en häst används. I praktiken betyder det, att man bör ta utgångspunkten i en viss arbetsintensitet. Senare justeras den i förhållande tilll om hästen lägger på hull, eller tappar hull. Hästens temperament kan också påverka vilken arbetsintensitet som i varje enskilt fall är den rätta.','',1,9,'2008-09-10 15:58:55',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:58:55','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,18,'','',1,6894,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(683,761,'Energibehov / Arbete','energibehov-arbete39520','<p><br /><strong>Energibehov vid arbete</strong> - Vid ökad aktivitet som arbete eller träning ökar energibehovet. För vuxna hästar kan man då ta underhållsbehovet som utgångspunkt (korrigerat för kön och ras) och multiplicera med en intensitetsfaktor för arbetet. <br /><br /></p>\r\n<table style=\"height: 174px; width: 460px;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\"><strong>Intensitet </strong></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"><strong>Energibehov (FEh)</strong></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Lätt arbete</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energi (MJ) = 1.25 x Underhållsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Moderat arbete</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energi (MJ) = 1.50 x Underhållsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Hårt arbete</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energi (MJ) = 1.75 x Underhållsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Intensivt arbete</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energi (MJ) = 2.0 x Underhållsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><br /><em>Lätt arbete</em> passar för hobbyhästen som brukas normalt, men ej hårt. <br /><em>Moderat arbete</em> passar för många dressyr och hopphästar, islandshästar i träning samt hobbyhästar som går i mer snabba gångarter. Många distanshästar passar även in här. <br /><em>Hårt arbete</em> passar för travhästar i träning. <br /><em>Intensivt arbete</em> passar för fullblodshästar och en del travare.<br /><br />Det kan vara svårt att fastställa hur hårt en häst används. I praktiken betyder det, att man bör ta utgångspunkten i en viss arbetsintensitet. Senare justeras den i förhållande tilll om hästen lägger på hull, eller tappar hull. Hästens temperament kan också påverka vilken arbetsintensitet som i varje enskilt fall är den rätta.</p>','',1,9,'2008-09-10 15:58:55',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:58:55','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,18,'energi, energibehov häst, hästens energibehov','Energibehov vid arbete - Vid ökad aktivitet som arbete eller träning ökar energibehovet. För vuxna hästar kan man då ta underhållsbehovet som utgångspunkt (korrigerat för kön och ras) och multiplicera med en intensitetsfaktor för arbetet.',1,6894,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(684,762,'Proteinbehov til vedligehold ','proteinbehov-til-vedligehold','<p class=\"style2\">Vedligeholdelses behovet for protein til udvoksede heste er sat til 3 gram fordøjelig råprotein pr kg metabolisk vægt (BW0,75). Dette vil sige 80 gram fordøjelig råprotein per FEh.</p>','',1,9,'2008-09-10 16:07:08',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 16:07:08','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,14,'','',1,6724,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(685,763,'Proteinbehov / Underhåll','proteinbehov-underhall86007','<br />Hästens proteinbehov är beroende av djurets behov, proteinets kvalitet och smältbarhet. Proteinkvalitén är viktigast för växande djur och det är speciellt lysin som är den begränsande aminosyran.<br /><br /><strong>Proteinbehov vid underhåll</strong> - Underhållsbehovet av protein tilll vuxna hästar är satt tilll 3 gram smältbart råprotein per kg metabolisk vikt (BW 0,75). Detta betyder 6 gram smältbar råprotein per MJ','',1,9,'2008-09-10 16:07:08',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 16:07:08','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,14,'','',1,6724,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(686,764,'Maintenance','protein-requirement-for-maintenance','<p>Protein requirement for maintenance of adult horses is given as 3 grams of digestible protein per kg metabolic weight (BW<sup>0.75</sup>), or 5.2 grams per MJ of energy requirement. </p>','',1,9,'2008-09-10 16:07:08',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 16:07:08','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,14,'','',1,6724,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(687,765,'Proteinbehov / Underhåll','proteinbehov-underhall14074','<br />Hästens proteinbehov är beroende av djurets behov, proteinets kvalitet och smältbarhet. Proteinkvalitén är viktigast för växande djur och det är speciellt lysin som är den begränsande aminosyran.<br /><br /><strong>Proteinbehov vid underhåll</strong> - Underhållsbehovet av protein tilll vuxna hästar är satt tilll 3 gram smältbart råprotein per kg metabolisk vikt (BW 0,75). Detta betyder 6 gram smältbar råprotein per MJ','',1,9,'2008-09-10 16:07:08',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 16:07:08','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,14,'','',1,6724,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(688,766,'Proteinbehov til vedlikehold','proteinbehov-til-vedlikehold','<p><strong></strong>Vedlikeholdsbehovet for protein til voksne hester er satt til 3 gram fordøyelig råprotein pr kg metabolsk vekt (Kroppsvekt opphøyd i potensen 0,75). Dette vil si 80 gram fordøyelig råprotein per FEh.</p>','',1,9,'2008-09-10 16:07:08',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 16:07:08','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,14,'Proteinbehov til hest vedlikehold, Protein til hest vedlikehold','Vedlikeholdsbehovet for protein til voksne hester er satt til 3 gram fordøyelig råprotein pr kg metabolsk vekt (Kroppsvekt opphøyd i potensen 0,75). Dette vil si 80 gram fordøyelig råprotein per FEh.',1,6724,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(689,767,'Proteinbehov / Underhåll','proteinbehov-underhall15567','<br />Hästens proteinbehov är beroende av djurets behov, proteinets kvalitet och smältbarhet. Proteinkvalitén är viktigast för växande djur och det är speciellt lysin som är den begränsande aminosyran.<br /><br /><strong>Proteinbehov vid underhåll</strong> - Underhållsbehovet av protein tilll vuxna hästar är satt tilll 3 gram smältbart råprotein per kg metabolisk vikt (BW 0,75). Detta betyder 6 gram smältbar råprotein per MJ','',1,9,'2008-09-10 16:07:08',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 16:07:08','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,14,'','',1,6724,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(690,768,'Proteinbehov / Underhåll','proteinbehov-underhall76666','<p><br />Hästens proteinbehov är beroende av djurets behov, proteinets kvalitet och smältbarhet. Proteinkvalitén är viktigast för växande djur och det är speciellt lysin som är den begränsande aminosyran.<br /><br /><strong>Proteinbehov vid underhåll</strong> - Underhållsbehovet av protein tilll vuxna hästar är satt tilll 3 gram smältbart råprotein per kg metabolisk vikt (BW 0,75). Detta betyder 6 gram smältbar råprotein per MJ</p>','',1,9,'2008-09-10 16:07:08',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 16:07:08','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,14,'hästens proteinbehov, proteinbehov häst, proteinbehov vid underhåll','Hästens proteinbehov är beroende av djurets behov, proteinets kvalitet och smältbarhet. Proteinkvalitén är viktigast för växande djur och det är speciellt lysin som är den begränsande aminosyran.\r\n\r\nProteinbehov vid underhåll - Underhållsbehovet av protein tilll vuxna hästar är satt tilll 3 gram smältbart råprotein per kg metabolisk vikt (BW 0,75). Detta betyder 6 gram smältbar råprotein per MJ',1,6724,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(691,769,'Proteinbehovet til heste i træning ','proteinbehovet-til-heste-i-traening','<p class=\"style2\">Ved beregning af proteinbehovet til arbejde anvendes samme værdi som for proteinbehov til vedligehold. Det øgede energibehov fører til at hesten får mere foder, og proteinindholdet i rationen vil dermed blive øget. Til heste i hårdt arbejde eller træning vil proteinindholdet oftere blive for højt end for lavt. En undtagelse er når det øgede energibehov i væsentlig grad dækkes ved at give fedt eller olie.</p>\r\n<p class=\"style2\">Til udvoksede heste i træning og konkurrence er proteinbehovet 80 gram per FEh.</p>','',1,9,'2008-09-11 07:58:43',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 07:58:43','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,12,'','',1,6862,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(692,770,'Proteinbehov / Träning','proteinbehov-traening66171','<br /><strong>Proteinbehov för hästar i träning </strong>- Vid beräkning av proteinbehov för arbete används samma värden som för underhåll. Energibehovet ökar och medför att hästen får mera foder, detta gör att proteinhalten också automatiskt ökas. Till hästar i hårt arbete eller träning blir proteininnehållet som regel för högt än för lågt. Ett undantag kan vara när det ökade energibehovet i stor grad täcks genom att fodra fett eller olja.För vuxna hästar i träning och tävling är proteinbehovet 6 gram/MJ','',1,9,'2008-09-11 07:58:43',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 07:58:43','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,12,'','',1,6862,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(693,771,'Training','protein-requirement-for-exercise','<p>Training or work requires the same energy-to-protein ratio as maintenance (i.e. 5.2 grams digestible protein per MJ energy). The increases in energy intake required during work therefore increases the protein requirement proportionately. For heavily exercised horses, protein allowances are more likely to become too high rather than too low. A notable exception is when increased energy demands are met through the provision of fats or vegetable oils, which provide energy but not protein.</p>','',1,9,'2008-09-11 07:58:43',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 07:58:43','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,12,'','',1,6862,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(694,772,'Proteinbehov / Träning','proteinbehov-traening58154','<br /><strong>Proteinbehov för hästar i träning </strong>- Vid beräkning av proteinbehov för arbete används samma värden som för underhåll. Energibehovet ökar och medför att hästen får mera foder, detta gör att proteinhalten också automatiskt ökas. Till hästar i hårt arbete eller träning blir proteininnehållet som regel för högt än för lågt. Ett undantag kan vara när det ökade energibehovet i stor grad täcks genom att fodra fett eller olja.För vuxna hästar i träning och tävling är proteinbehovet 6 gram/MJ','',1,9,'2008-09-11 07:58:43',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 07:58:43','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,12,'','',1,6862,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(695,773,'Proteinbehovet til hester i trening','proteinbehovet-til-hester-i-trening','<p><strong></strong>Ved beregning av proteinbehov til arbeid brukes samme verdi som for proteinbehov til vedlikehold. Det økte energibehovet fører til at hesten får mer fôr, og proteininnholdet i rasjonen vil dermed øke. Til hester i hardt arbeid eller trening vil proteininnholdet oftere bli for høyt enn for lavt. Et unntak er der det økte energibehovet i vesentlig grad dekkes med å gi fett eller olje. Til voksne hester i trening og konkurranse er proteinbehovet 80 gram per FEh.</p>','',1,9,'2008-09-11 07:58:43',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 07:58:43','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,12,'Proteinbehovet til hester i trening, Protein til hester i trening','Ved beregning av proteinbehov til arbeid brukes samme verdi som for proteinbehov til vedlikehold. Det økte energibehovet fører til at hesten får mer fôr, og proteininnholdet i rasjonen vil dermed øke. Til hester i hardt arbeid eller trening vil proteininnholdet oftere bli for høyt enn for lavt. Et unntak er der det økte energibehovet i vesentlig grad dekkes med å gi fett eller olje. Til voksne hester i trening og konkurranse er proteinbehovet 80 gram per FEh.',1,6862,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(696,774,'Proteinbehov / Träning','proteinbehov-traening1492','<br /><strong>Proteinbehov för hästar i träning </strong>- Vid beräkning av proteinbehov för arbete används samma värden som för underhåll. Energibehovet ökar och medför att hästen får mera foder, detta gör att proteinhalten också automatiskt ökas. Till hästar i hårt arbete eller träning blir proteininnehållet som regel för högt än för lågt. Ett undantag kan vara när det ökade energibehovet i stor grad täcks genom att fodra fett eller olja.För vuxna hästar i träning och tävling är proteinbehovet 6 gram/MJ','',1,9,'2008-09-11 07:58:43',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 07:58:43','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,12,'','',1,6862,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(697,775,'Proteinbehov / Träning','proteinbehov-traening98773','<p><br /><strong>Proteinbehov för hästar i träning </strong>- Vid beräkning av proteinbehov för arbete används samma värden som för underhåll. Energibehovet ökar och medför att hästen får mera foder, detta gör att proteinhalten också automatiskt ökas. Till hästar i hårt arbete eller träning blir proteininnehållet som regel för högt än för lågt. Ett undantag kan vara när det ökade energibehovet i stor grad täcks genom att fodra fett eller olja.För vuxna hästar i träning och tävling är proteinbehovet 6 gram/MJ</p>','',1,9,'2008-09-11 07:58:43',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 07:58:43','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,12,'proteinbehov för häst i träning, häst i träning, proteinbehov','Proteinbehov för hästar i träning - Vid beräkning av proteinbehov för arbete används samma värden som för underhåll. Energibehovet ökar och medför att hästen får mera foder, detta gör att proteinhalten också automatiskt ökas. Till hästar i hårt arbete eller träning blir proteininnehållet som regel för högt än för lågt. Ett undantag kan vara när det ökade energibehovet i stor grad täcks genom att fodra fett eller olja.För vuxna hästar i träning och tävling är proteinbehovet 6 gram/MJ',1,6862,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(698,776,'Proteinbehovet til fosterproduktion','proteinbehovet-til-fosterproduktion','<p class=\"style2\"><strong></strong>Avlshopper som ikke er lakterende (diegivende) har i første del af drægtighedstiden ikke væsentligt højere proteinbehov end til vedligehold. Det er imidlertid dokumenteret at rationens proteinindhold påvirker hoppernes progesteronværdier, og dermed kan det påvirke frugtbarheden (Holtan og Holt,1983). Da 60 til 65 procent af fosterudviklingen sker i løbet af de sidste 90 dage af drægtighedstiden øges proteinbehovet i denne periode.</p>\r\n<p class=\"style2\">Proteinbehovet til fosterproduktion , gram fordøjelig råprotein pr 100 kg kropsvægt.</p>\r\n<table border=\"1\" bordercolor=\"#000000\" cellspacing=\"1\" width=\"100%\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"26%\">\r\n<p>Drægtighedsmåned</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"27%\">\r\n<p align=\"center\">Proteinbehov</p>\r\n</td>\r\n<td rowspan=\"5\" class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"47%\">\r\n<p><span style=\"color: #008000;\">Eksempel: </span></p>\r\n<p>Ford. råprotein (g/d) til foster- produktion for en hoppe med vægt 500 kg i 10. drægtighedsmåned:</p>\r\n<p><span style=\"color: #008000;\">Ford.råprotein = 5 x 33 = 165 g/d </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"26%\">\r\n<p align=\"center\">8</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"27%\">\r\n<p align=\"center\">12 g</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"26%\">\r\n<p align=\"center\">9</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"27%\">\r\n<p align=\"center\">25 g</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"26%\">\r\n<p align=\"center\">10</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"27%\">\r\n<p align=\"center\">33 g</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"26%\">\r\n<p align=\"center\">11</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"27%\">\r\n<p align=\"center\">50 g</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p class=\"style2\">Hoppens proteinbehov til drægtighed kommer i tillæg til proteinbehovet til vedligehold.</p>\r\n<p class=\"style2\"><a name=\"C4\"></a></p>\r\n<p class=\"style2\"> </p>','',1,9,'2008-09-11 08:02:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:02:47','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,17,'','',1,5501,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(699,777,'Proteinbehov / Dräktighet','proteinbehov-draektighet7077','<strong><br />Proteinbehov vid fosterproduktion</strong> - Avelston som inte är digivande (lakterande) har första delen av dräktigheten inte nämnvärt högre proteinbehov än vid underhåll. Det är dock påvisat att fodrets proteinhalt påverkar stonas prochesteronvärden, och kan på så sätt påverka fruktbarheten (Holtan &amp; Holt, 1983). Då 60-65% av utvecklingen hos fostret sker de sista 90 dagarna i dräktigheten ökar proteinbehovet mycket i denna period. Proteinbehov vid dräktighet, gram smältbart råprotein per 100 kg kroppsvikt. <br /><br />\r\n<table style=\"height: 134px;\" border=\"1\" width=\"475\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\"><strong>Dräktighetsmånad</strong></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"><strong>Proteinbehov</strong></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"><strong>Exempel</strong></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">12g</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\" rowspan=\"4\">Smältb.råprot, g/d, för dräktigt sto, 500 kg i 10. dräktighetsmånad: Smältb. råprotein = 5 x 33 = 165 g/d</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">9</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">25g</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">10</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">33g</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">11</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">50g</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br />OBS! Stoets proteinbehov vid underhåll skall läggas tilll proteinbehovet vid dräktighet.','',1,9,'2008-09-11 08:02:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:02:47','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,17,'','',1,5501,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(700,778,'Pregnancy','protein-requirements-for-foetal-growth','Pregnant mares that are not lactating do not require protein in excess of their maintenance requirement until the last third of pregnancy. However, more care than usual should be taken to ensure that the quality of the protein in the diet is acceptable. Since 60 - 65% of foetal growth occurs during the last 90 days of pregnancy, protein requirement will increase during this period. <br /><br /><strong>Protein requirements for foetal growth in excess of the maintenance requirement (grams of digestible crude protein per 100 kg of bodyweight)</strong><br /><br />\r\n<table style=\"width: 475px; height: 134px;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Month of pregnancy</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"><strong>Protein requirement</strong></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">12g</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">9</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">25g</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">10</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">33g</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">11</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">50g</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p> </p>\r\n<p>Example: Digestible crude protein (g/d) for pregnancy, mare 500 kg BW in10. month of pregnancy: DCP = 5 x 33 = 165 g/d</p>','',1,9,'2008-09-11 08:02:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:02:47','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,17,'','',1,5501,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(701,779,'Proteinbehov / Dräktighet','proteinbehov-draektighet23132','<strong><br />Proteinbehov vid fosterproduktion</strong> - Avelston som inte är digivande (lakterande) har första delen av dräktigheten inte nämnvärt högre proteinbehov än vid underhåll. Det är dock påvisat att fodrets proteinhalt påverkar stonas prochesteronvärden, och kan på så sätt påverka fruktbarheten (Holtan &amp; Holt, 1983). Då 60-65% av utvecklingen hos fostret sker de sista 90 dagarna i dräktigheten ökar proteinbehovet mycket i denna period. Proteinbehov vid dräktighet, gram smältbart råprotein per 100 kg kroppsvikt. <br /><br />\r\n<table style=\"height: 134px;\" border=\"1\" width=\"475\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\"><strong>Dräktighetsmånad</strong></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"><strong>Proteinbehov</strong></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"><strong>Exempel</strong></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">12g</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\" rowspan=\"4\">Smältb.råprot, g/d, för dräktigt sto, 500 kg i 10. dräktighetsmånad: Smältb. råprotein = 5 x 33 = 165 g/d</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">9</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">25g</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">10</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">33g</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">11</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">50g</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br />OBS! Stoets proteinbehov vid underhåll skall läggas tilll proteinbehovet vid dräktighet.','',1,9,'2008-09-11 08:02:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:02:47','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,17,'','',1,5501,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(702,780,'Proteinbehov til fosterproduksjon','proteinbehov-til-fosterproduksjon','<p><strong></strong>Avlshopper som ikke er lakterende (melker) har i første del av drektighetstida ikke vesentlig høyere proteinbehov enn til vedlikehold. Det er imidlertid vist at rasjonens proteininnhold påvirker hoppenes progesteronverdier, og dermed kan påvirke fruktbarheten (Holtan og Holt,1983). Da 60 til 65 prosent av fosterutviklingen skjer i løpet av de siste 90 dager av drektighetstida øker proteinbehovet i denne perioden.</p>\r\n<p><strong>Tabell 6. </strong> Proteinbehov til fosterproduksjon (gram fordøyelig råprotein per 100 kg kroppsvekt).</p>\r\n<table style=\"height: 320px; width: 100%;\" cellspacing=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 47%;\">\r\n<p>Drektighetsmåned</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 47%;\">\r\n<p align=\"center\">Proteinbehov</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 47%;\">\r\n<p>Eksempel:</p>\r\n<p>Ford. råprotein (g/d) til foster- produksjon for en hoppe med vekt 500 kg i 10. drektighetsmåned:</p>\r\n<p>Ford.råprotein = 5 x 33 = 165 g/d</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 47%;\">\r\n<p align=\"center\">8</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 47%;\">\r\n<p align=\"center\">12 g</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 47%;\">\r\n<p align=\"center\">9</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 47%;\">\r\n<p align=\"center\">25 g</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 47%;\">\r\n<p align=\"center\">10</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 47%;\">\r\n<p align=\"center\">33 g</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 47%;\">\r\n<p align=\"center\">11</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 47%;\">\r\n<p align=\"center\">50 g</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><strong>NB! </strong> Hoppas proteinbehov til vedlikehold kommer i tillegg til proteinbehovet for drektighet.</p>','',1,9,'2008-09-11 08:02:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:02:47','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,17,'Proteinbehov til fosterproduksjon hest','Avlshopper som ikke er lakterende (melker) har i første del av drektighetstida ikke vesentlig høyere proteinbehov enn til vedlikehold. Det er imidlertid vist at rasjonens proteininnhold påvirker hoppenes progesteronverdier, og dermed kan påvirke fruktbarheten (Holtan og Holt,1983). Da 60 til 65 prosent av fosterutviklingen skjer i løpet av de siste 90 dager av drektighetstida øker proteinbehovet i denne perioden.',1,5501,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(703,781,'Proteinbehov / Dräktighet','proteinbehov-draektighet65347','<strong><br />Proteinbehov vid fosterproduktion</strong> - Avelston som inte är digivande (lakterande) har första delen av dräktigheten inte nämnvärt högre proteinbehov än vid underhåll. Det är dock påvisat att fodrets proteinhalt påverkar stonas prochesteronvärden, och kan på så sätt påverka fruktbarheten (Holtan &amp; Holt, 1983). Då 60-65% av utvecklingen hos fostret sker de sista 90 dagarna i dräktigheten ökar proteinbehovet mycket i denna period. Proteinbehov vid dräktighet, gram smältbart råprotein per 100 kg kroppsvikt. <br /><br />\r\n<table style=\"height: 134px;\" border=\"1\" width=\"475\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\"><strong>Dräktighetsmånad</strong></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"><strong>Proteinbehov</strong></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"><strong>Exempel</strong></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">12g</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\" rowspan=\"4\">Smältb.råprot, g/d, för dräktigt sto, 500 kg i 10. dräktighetsmånad: Smältb. råprotein = 5 x 33 = 165 g/d</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">9</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">25g</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">10</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">33g</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">11</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">50g</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br />OBS! Stoets proteinbehov vid underhåll skall läggas tilll proteinbehovet vid dräktighet.','',1,9,'2008-09-11 08:02:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:02:47','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,17,'','',1,5501,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(704,782,'Proteinbehov / Dräktighet','proteinbehov-draektighet15216','<p><strong><br />Proteinbehov vid fosterproduktion</strong> - Avelston som inte är digivande (lakterande) har första delen av dräktigheten inte nämnvärt högre proteinbehov än vid underhåll. Det är dock påvisat att fodrets proteinhalt påverkar stonas prochesteronvärden, och kan på så sätt påverka fruktbarheten (Holtan &amp; Holt, 1983). Då 60-65% av utvecklingen hos fostret sker de sista 90 dagarna i dräktigheten ökar proteinbehovet mycket i denna period. Proteinbehov vid dräktighet, gram smältbart råprotein per 100 kg kroppsvikt. <br /><br /></p>\r\n<table style=\"height: 134px; width: 475px;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\"><strong>Dräktighetsmånad</strong></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"><strong>Proteinbehov</strong></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"><strong>Exempel</strong></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">12g</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\" rowspan=\"4\">Smältb.råprot, g/d, för dräktigt sto, 500 kg i 10. dräktighetsmånad: Smältb. råprotein = 5 x 33 = 165 g/d</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">9</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">25g</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">10</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">33g</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">11</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">50g</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><br />OBS! Stoets proteinbehov vid underhåll skall läggas tilll proteinbehovet vid dräktighet.</p>','',1,9,'2008-09-11 08:02:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:02:47','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,17,'hästens proteinbehov, proteinbehov vid dräktighet, stoets proteinbehov','Proteinbehov vid fosterproduktion - Avelston som inte är digivande (lakterande) har första delen av dräktigheten inte nämnvärt högre proteinbehov än vid underhåll. Det är dock påvisat att fodrets proteinhalt påverkar stonas prochesteronvärden, och kan på så sätt påverka fruktbarheten (Holtan & Holt, 1983). Då 60-65% av utvecklingen hos fostret sker de sista 90 dagarna i dräktigheten ökar proteinbehovet mycket i denna period. Proteinbehov vid dräktighet, gram smältbart råprotein per 100 kg kroppsvikt.',1,5501,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(705,783,'Proteinbehov til mælkeproduktion','proteinbehov-til-maelkeproduktion','<p class=\"style2\">Mælkens indhold af protein er højest lige efter foling og aftager gradvist i løbet af laktationsperioden . Mælkens sammensætning ser ikke ud til at blive påvirket af rationens sammensætning, men mælkemængden afhænger af energi- og proteinoptagelsen. Hoppemælk indeholder 2,1 og 1,8 procent protein i henholdsvis første og sidste del af laktationen.</p>\r\n<p class=\"style2\">Proteinbehovet til mælkeproduktion udtrykkes som g fordøjeligt råprotein/kg mælk.</p>\r\n<table border=\"1\" bordercolor=\"#000000\" cellspacing=\"1\" width=\"207\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">Laktations måned</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">Ford. Råprotein g/kg mælk</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">1</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">50</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">2</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">44</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">3</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">44</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">4</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">40</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">5</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">40</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p class=\"style2\">Hoppens proteinbehov til mælkeproduktion kommer i tillæg til behovet til vedligehold.</p>\r\n<em><strong></strong></em>','',1,9,'2008-09-11 08:07:51',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:07:51','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,16,'','',1,5202,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(706,784,'Proteinbehov / Mjölkproduktion','proteinbehov-mjoelkproduktion30599','<strong><br />Proteinbehov vid mjölkproduktion</strong> - Proteinhalten i mjölken är högst strax efter fölning och avtar succesivt under digivningsperioden Mjölkens sammansättning tycks inte bli påverkad av fodrets sammansättning, men mjölkmängden är avhängig av stoets energi och proteinintag. Stoets mjölk innehåller 2,1 % protein i första delen av digivningsperioden och 1,8 % protein i den senare delen. Proteinbehov vid mjölkproduktion anges som smältbart råprotein/kg mjölkproduktion. <br /><br />\r\n<table style=\"height: 160px;\" border=\"1\" width=\"366\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Laktationsmånad</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Smältb.råprotein, g/kg mjölk</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">50</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">44</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">3</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">44</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">40</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">5</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">40</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br /><em><strong>OBS! Stoets proteinbehov vid underhåll skall läggas tilll proteinbehovet vid mjölkproduktion.</strong></em>','',1,9,'2008-09-11 08:07:51',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:07:51','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,16,'','',1,5202,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(707,785,'Milk production','protein-requirement-for-milk-production','The protein content of milk is highest just after parturition, and declines gradually as lactation proceeds. The composition of the milk is not greatly affected by diet composition, but milk production (kg/d) depends on both protein and energy intake. Horse milk contains on the average between 2.1 and 1.8 percent protein in early and late lactation respectively. <br /><br />Protein requirement for lactation is calculated as digestible crude protein per kg of milk produced, and the total requirement is determined as the product of this value and the rate of milk production. <strong><br /><br /></strong>Digestible crude protein (DCP) per kg of milk production in different stages of lactation<br /><br />\r\n<table style=\"width: 366px; height: 160px;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Month of lactation</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">DCP, g/kg milk</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">50</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">44</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">3</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">44</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">40</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">5</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">40</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br /><em><strong>Note! The mare´s requirement for maintenance must be added to above requirement for milk production.</strong></em>','',1,9,'2008-09-11 08:07:51',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:07:51','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,16,'','',1,5202,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(708,786,'Proteinbehov / Mjölkproduktion','proteinbehov-mjoelkproduktion93383','<strong><br />Proteinbehov vid mjölkproduktion</strong> - Proteinhalten i mjölken är högst strax efter fölning och avtar succesivt under digivningsperioden Mjölkens sammansättning tycks inte bli påverkad av fodrets sammansättning, men mjölkmängden är avhängig av stoets energi och proteinintag. Stoets mjölk innehåller 2,1 % protein i första delen av digivningsperioden och 1,8 % protein i den senare delen. Proteinbehov vid mjölkproduktion anges som smältbart råprotein/kg mjölkproduktion. <br /><br />\r\n<table style=\"height: 160px;\" border=\"1\" width=\"366\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Laktationsmånad</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Smältb.råprotein, g/kg mjölk</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">50</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">44</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">3</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">44</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">40</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">5</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">40</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br /><em><strong>OBS! Stoets proteinbehov vid underhåll skall läggas tilll proteinbehovet vid mjölkproduktion.</strong></em>','',1,9,'2008-09-11 08:07:51',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:07:51','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,16,'','',1,5202,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(709,787,'Proteinbehov til melkeproduksjon','proteinbehov-til-melkeproduksjon','<p><strong></strong>Melkens proteininnhold er høyest like etter fødsel og avtar gradvis utover i laktasjonsperioden. Melkens sammensetting ser ikke ut til å bli påvirket av rasjonens sammensetting, men melkemengden avhenger av energi- og proteininntaket. Hoppemelk inneholder 2,1 og 1,8 prosent protein i henholdsvis første og siste del av laktasjonstida.</p>\r\n<p><strong>Tabell 7. </strong> Proteinbehov til melkeproduksjon (fordøyelig råprotein, g/kg melk).</p>\r\n<table cellspacing=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000;\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">Laktasjons måned</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000;\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">Ford. råprotein g/kg melk</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000;\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">1</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000;\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">50</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000;\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">2</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000;\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">44</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000;\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">3</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000;\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">44</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000;\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">4</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000;\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">40</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000;\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">5</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000;\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">40</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><strong>NB! </strong> Hoppas proteinbehov til vedlikehold kommer i tillegg til behovet til melkeproduksjon.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,9,'2008-09-11 08:07:51',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:07:51','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,16,'Proteinbehov til melkeproduksjon hest','Melkens proteininnhold er høyest like etter fødsel og avtar gradvis utover i laktasjonsperioden. Melkens sammensetting ser ikke ut til å bli påvirket av rasjonens sammensetting, men melkemengden avhenger av energi- og proteininntaket. Hoppemelk inneholder 2,1 og 1,8 prosent protein i henholdsvis første og siste del av laktasjonstida.',1,5202,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(710,788,'Proteinbehov / Mjölkproduktion','proteinbehov-mjoelkproduktion4006','<strong><br />Proteinbehov vid mjölkproduktion</strong> - Proteinhalten i mjölken är högst strax efter fölning och avtar succesivt under digivningsperioden Mjölkens sammansättning tycks inte bli påverkad av fodrets sammansättning, men mjölkmängden är avhängig av stoets energi och proteinintag. Stoets mjölk innehåller 2,1 % protein i första delen av digivningsperioden och 1,8 % protein i den senare delen. Proteinbehov vid mjölkproduktion anges som smältbart råprotein/kg mjölkproduktion. <br /><br />\r\n<table style=\"height: 160px;\" border=\"1\" width=\"366\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Laktationsmånad</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Smältb.råprotein, g/kg mjölk</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">50</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">44</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">3</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">44</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">40</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">5</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">40</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br /><em><strong>OBS! Stoets proteinbehov vid underhåll skall läggas tilll proteinbehovet vid mjölkproduktion.</strong></em>','',1,9,'2008-09-11 08:07:51',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:07:51','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,16,'','',1,5202,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(711,789,'Proteinbehov / Mjölkproduktion','proteinbehov-mjoelkproduktion85369','<p><strong><br />Proteinbehov vid mjölkproduktion</strong> - Proteinhalten i mjölken är högst strax efter fölning och avtar succesivt under digivningsperioden Mjölkens sammansättning tycks inte bli påverkad av fodrets sammansättning, men mjölkmängden är avhängig av stoets energi och proteinintag. Stoets mjölk innehåller 2,1 % protein i första delen av digivningsperioden och 1,8 % protein i den senare delen. Proteinbehov vid mjölkproduktion anges som smältbart råprotein/kg mjölkproduktion. <br /><br /></p>\r\n<table style=\"height: 160px; width: 366px;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Laktationsmånad</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Smältb.råprotein, g/kg mjölk</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">50</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">44</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">3</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">44</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">40</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">5</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">40</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><br /><em><strong>OBS! Stoets proteinbehov vid underhåll skall läggas tilll proteinbehovet vid mjölkproduktion.</strong></em></p>','',1,9,'2008-09-11 08:07:51',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:07:51','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,16,'stoets proteinbehov vid mjölkproduktion, proteinbehov för mjölkproducerande sto','Proteinbehov vid mjölkproduktion - Proteinhalten i mjölken är högst strax efter fölning och avtar succesivt under digivningsperioden Mjölkens sammansättning tycks inte bli påverkad av fodrets sammansättning, men mjölkmängden är avhängig av stoets energi och proteinintag. Stoets mjölk innehåller 2,1 % protein i första delen av digivningsperioden och 1,8 % protein i den senare delen. Proteinbehov vid mjölkproduktion anges som smältbart råprotein/kg mjölkproduktion.',1,5202,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(712,790,'Proteinbehovet til ungheste','proteinbehovet-til-ungheste','<p class=\"style2\">Proteinbehovet og kravet til proteinkvalitet er størst hos ungheste. Da unge dyr generelt har en mindre foderoptagelse end     udvoksede  dyr vil det sige, at proteinkoncentrationen skal være højere i rationer til ungheste end til     udvoksede  heste.</p>\r\n<p class=\"style2\">Proteinbehov til ungheste ved forskellig alder.</p>\r\n<table border=\"1\" bordercolor=\"#000000\" cellspacing=\"1\" width=\"100%\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"23%\">\r\n<p>Alder, mdr</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"10%\">\r\n<p align=\"center\">3</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"10%\">\r\n<p align=\"center\">6</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"10%\">\r\n<p align=\"center\">12</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"12%\">\r\n<p align=\"center\">18</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"12%\">\r\n<p align=\"center\">24</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"10%\">\r\n<p align=\"center\">30</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"12%\">\r\n<p align=\"center\">36</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"23%\">\r\n<p>FRP, g/dag</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"10%\">\r\n<p align=\"center\">650</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"10%\">\r\n<p align=\"center\">530</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"10%\">\r\n<p align=\"center\">425</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"12%\">\r\n<p align=\"center\">380</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"12%\">\r\n<p align=\"center\">350</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"10%\">\r\n<p align=\"center\">340</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"12%\">\r\n<p align=\"center\">340</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"23%\">\r\n<p>FRP/FEh</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"10%\">\r\n<p align=\"center\">180</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"10%\">\r\n<p align=\"center\">125</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"10%\">\r\n<p align=\"center\">100</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"12%\">\r\n<p align=\"center\">85</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"12%\">\r\n<p align=\"center\">80</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"10%\">\r\n<p align=\"center\">75</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"12%\">\r\n<p align=\"center\">75</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<span class=\"h1\">FRP = Fordøjelig råprotein</span>\r\n<p class=\"style2\">Vi ser at proteinbehovet aftager i forhold til energibehovet når alderen øges. Et rigtigt forhold mellem energi og protein er vigtigt for optimal vækst.</p>\r\n<p class=\"style2\">Lysinbehovet til ungheste aftager med alderen. Ved alder 3, 6, 12 og 18 måneder er behovet for lysin pr FEh henholdsvis 11, 7.5, 5 og 5 gram.</p>','',1,9,'2008-09-11 08:12:37',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:12:37','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,9,'','',1,7010,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(713,791,'Proteinbehov / Unghästar','proteinbehov-unghaestar8615','<br /><strong>Proteinbehov för unghästar</strong> - Unghästars krav på proteinkvalitet är den största. Då unga djur generellt har ett mindre upptag av foder än vuxna djur måste proteinhalten vara högre i fodret för unghästar än i det tilll vuxna hästar. <br /><br /><em>Unghästars proteinbehov vid olika åldrar: </em><br /><br /> \r\n<table style=\"height: 82px;\" border=\"1\" width=\"100%\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>Ålder,mån.</td>\r\n<td>3</td>\r\n<td>6</td>\r\n<td>12</td>\r\n<td>18</td>\r\n<td>24</td>\r\n<td>30</td>\r\n<td>36</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>SRP, g/dag</td>\r\n<td>650</td>\r\n<td>530</td>\r\n<td>425</td>\r\n<td>380</td>\r\n<td>350</td>\r\n<td>350</td>\r\n<td>350</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>SRP/MJ</td>\r\n<td>13.3</td>\r\n<td>9.5</td>\r\n<td>7.1</td>\r\n<td>6.3</td>\r\n<td>6.0</td>\r\n<td>6.0</td>\r\n<td>6.0</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<em>SRP = Smältbart råprotein</em><br /><br />Vi registrerar att proteinbehovet minskar i förhållande tilll energibehovet allteftersom hästen blir äldre. En korrekt balans mellan energi och protein är viktigt för en optimal tilllväxt.<br /><br />Unghästars lysinbehov blir mindre med åldern. Vid 3, 6, 12, och 18 månaders ålder är lysinbehovet lika med 0.8, 0.6, 0.45, och 0.45 gram','',1,9,'2008-09-11 08:12:37',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:12:37','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,9,'','',1,7010,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(714,792,'Young horses','protein-requirement-for-growing-horses','Both the requirement for absolute protein and the need for high quality protein are higher for growing horses than for other horses. Young horses generally have a smaller feed intake than adult animals. As a consequence, the concentration of digestible crude protein must be higher in the diets of young growing horses than of any other category.<br /><br /><strong>Protein requirement (DCP) for growing horses at different ages:<br /></strong>\r\n<table style=\"width: 100%; height: 82px;\" border=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>Age, months</td>\r\n<td>3</td>\r\n<td>6</td>\r\n<td>12</td>\r\n<td>18</td>\r\n<td>24</td>\r\n<td>30</td>\r\n<td>36</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>DCP, g/d</td>\r\n<td>650</td>\r\n<td>530</td>\r\n<td>425</td>\r\n<td>380</td>\r\n<td>350</td>\r\n<td>350</td>\r\n<td>350</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>DCP, g/MJ</td>\r\n<td>13.3</td>\r\n<td>9.5</td>\r\n<td>7.1</td>\r\n<td>6.3</td>\r\n<td>6.0</td>\r\n<td>6.0</td>\r\n<td>6.0</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\nAn optimal ratio between energy and protein is required for a balanced growth. The demands for protein per unit of energy decrease (see table) as the horse gets older. <em><br /></em><br />The requirement for the amino acid lysine also declines with age. At ages of 3, 6, 12 and 18 months the requirement for lysine is 0.7, 0.5, 0.4 and 0.4 grams per MJ of digestible energy, respectively.','',1,9,'2008-09-11 08:12:37',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:12:37','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,9,'','',1,7010,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(715,793,'Proteinbehov / Unghästar','proteinbehov-unghaestar3283','<br /><strong>Proteinbehov för unghästar</strong> - Unghästars krav på proteinkvalitet är den största. Då unga djur generellt har ett mindre upptag av foder än vuxna djur måste proteinhalten vara högre i fodret för unghästar än i det tilll vuxna hästar. <br /><br /><em>Unghästars proteinbehov vid olika åldrar: </em><br /><br /> \r\n<table style=\"height: 82px;\" border=\"1\" width=\"100%\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>Ålder,mån.</td>\r\n<td>3</td>\r\n<td>6</td>\r\n<td>12</td>\r\n<td>18</td>\r\n<td>24</td>\r\n<td>30</td>\r\n<td>36</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>SRP, g/dag</td>\r\n<td>650</td>\r\n<td>530</td>\r\n<td>425</td>\r\n<td>380</td>\r\n<td>350</td>\r\n<td>350</td>\r\n<td>350</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>SRP/MJ</td>\r\n<td>13.3</td>\r\n<td>9.5</td>\r\n<td>7.1</td>\r\n<td>6.3</td>\r\n<td>6.0</td>\r\n<td>6.0</td>\r\n<td>6.0</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<em>SRP = Smältbart råprotein</em><br /><br />Vi registrerar att proteinbehovet minskar i förhållande tilll energibehovet allteftersom hästen blir äldre. En korrekt balans mellan energi och protein är viktigt för en optimal tilllväxt.<br /><br />Unghästars lysinbehov blir mindre med åldern. Vid 3, 6, 12, och 18 månaders ålder är lysinbehovet lika med 0.8, 0.6, 0.45, och 0.45 gram','',1,9,'2008-09-11 08:12:37',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:12:37','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,9,'','',1,7010,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(716,794,'Proteinbehovet til unghester','proteinbehovet-til-unghester','<p><strong></strong>Proteinbehovet og kravet til proteinkvalitet er størst hos unghester. Da unge dyr generelt har et mindre fôropptak enn voksne dyr vil det si at proteinkonsentrasjonen må være høyere i rasjoner til unghester enn til voksne hester.</p>\r\n<p><strong>Tabell 8. </strong> Protein behov til unghester ved ulik alder.</p>\r\n<table cellspacing=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p>Alder, mnd</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">3</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">6</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">12</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">18</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">24</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">30</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">36</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p>FRP, g/dag</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">650</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">530</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">425</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">380</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">350</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">340</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">340</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p>FRP/FEh</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">180</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">125</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">100</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">85</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">80</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">75</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">75</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><br /> FRP = Fordøyelig råprotein </p>\r\n<p>Vi ser at proteinbehovet avtar i forhold til energibehovet etter som alderen øker. Riktig forhold mellom energi og protein er viktig for optimal vekst.</p>\r\n<p>Lysinbehovet til unghester avtar med alderen. Ved alder 3, 6, 12 og 18 måneder er behovet for lysin pr FEh henholdsvis 11, 7,5, 5 og 5 gram.</p>','',1,9,'2008-09-11 08:12:37',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:12:37','0000-00-00 00:00:00','Proteinbehovet og kravet til proteinkvalitet er størst hos unghester. Da unge dyr generelt har et mindre fôropptak enn voksne dyr vil det si at proteinkonsentrasjonen må være høyere i rasjoner til unghester enn til voksne hester.','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,9,'Proteinbehovet til unghester, Protein til unghester','',1,7010,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(717,795,'Proteinbehov / Unghästar','proteinbehov-unghaestar64346','<br /><strong>Proteinbehov för unghästar</strong> - Unghästars krav på proteinkvalitet är den största. Då unga djur generellt har ett mindre upptag av foder än vuxna djur måste proteinhalten vara högre i fodret för unghästar än i det tilll vuxna hästar. <br /><br /><em>Unghästars proteinbehov vid olika åldrar: </em><br /><br /> \r\n<table style=\"height: 82px;\" border=\"1\" width=\"100%\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>Ålder,mån.</td>\r\n<td>3</td>\r\n<td>6</td>\r\n<td>12</td>\r\n<td>18</td>\r\n<td>24</td>\r\n<td>30</td>\r\n<td>36</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>SRP, g/dag</td>\r\n<td>650</td>\r\n<td>530</td>\r\n<td>425</td>\r\n<td>380</td>\r\n<td>350</td>\r\n<td>350</td>\r\n<td>350</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>SRP/MJ</td>\r\n<td>13.3</td>\r\n<td>9.5</td>\r\n<td>7.1</td>\r\n<td>6.3</td>\r\n<td>6.0</td>\r\n<td>6.0</td>\r\n<td>6.0</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<em>SRP = Smältbart råprotein</em><br /><br />Vi registrerar att proteinbehovet minskar i förhållande tilll energibehovet allteftersom hästen blir äldre. En korrekt balans mellan energi och protein är viktigt för en optimal tilllväxt.<br /><br />Unghästars lysinbehov blir mindre med åldern. Vid 3, 6, 12, och 18 månaders ålder är lysinbehovet lika med 0.8, 0.6, 0.45, och 0.45 gram','',1,9,'2008-09-11 08:12:37',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:12:37','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,9,'','',1,7010,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(718,796,'Proteinbehov / Unghästar','proteinbehov-unghaestar18609','<p><br /><strong>Proteinbehov för unghästar</strong> - Unghästars krav på proteinkvalitet är den största. Då unga djur generellt har ett mindre upptag av foder än vuxna djur måste proteinhalten vara högre i fodret för unghästar än i det till vuxna hästar. <br /><br /><em>Unghästars proteinbehov vid olika åldrar: </em><br /><br /></p>\r\n<table style=\"height: 82px; width: 100%;\" border=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>Ålder,mån.</td>\r\n<td>3</td>\r\n<td>6</td>\r\n<td>12</td>\r\n<td>18</td>\r\n<td>24</td>\r\n<td>30</td>\r\n<td>36</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>SRP, g/dag</td>\r\n<td>650</td>\r\n<td>530</td>\r\n<td>425</td>\r\n<td>380</td>\r\n<td>350</td>\r\n<td>350</td>\r\n<td>350</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>SRP/MJ</td>\r\n<td>13.3</td>\r\n<td>9.5</td>\r\n<td>7.1</td>\r\n<td>6.3</td>\r\n<td>6.0</td>\r\n<td>6.0</td>\r\n<td>6.0</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><em>SRP = Smältbart råprotein</em><br /><br />Vi registrerar att proteinbehovet minskar i förhållande tilll energibehovet allteftersom hästen blir äldre. En korrekt balans mellan energi och protein är viktigt för en optimal tilllväxt.<br /><br />Unghästars lysinbehov blir mindre med åldern. Vid 3, 6, 12, och 18 månaders ålder är lysinbehovet lika med 0.8, 0.6, 0.45, och 0.45 gram</p>','',1,9,'2008-09-11 08:12:37',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:12:37','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,9,'proteinbehov, lysinbehov, proteinbehov unghäst, proteinbehov för unghäst','Proteinbehov för unghästar - Unghästars krav på proteinkvalitet är den största. Då unga djur generellt har ett mindre upptag av foder än vuxna djur måste proteinhalten vara högre i fodret för unghästar än i det till vuxna hästar.',1,7010,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(719,797,'Makromineraler','makromineraler62997','<p class=\"style2\">I NRC-normen findes der formler for behovene for calcium (Ca), fosfor (P), magnesium (Mg) og kalium (K). Behov for andre mineraler fremgår af tabellen. I programmet beregnes først minimumsbehovene for mineraler og vitaminer ud fra NRC-2007. Derefter gives der et tillæg på ca 25% således, at de behov som bliver anvendt i programmet er det som vi betragter som en \"optimumsnorm\".</p>\r\n<p class=\"style2\">Formlen for behov til vedligehold beregnes ud fra de endogene tab og effektiviteten i optagelsen af hvert enkelt mineral. For enkelte af mineralene er der kun defineret et behov uden at tage hensyn til det endogene tab og hvor meget dyret absorberer fra tarmen. Mineralbehovene til heste i arbejde beregnes i forhold til energibehovet. For ungheste i vækst er der defineret formler ud fra hvor store mængder mineraler som der bliver aflejret pr. kg vægtstigning, og i hvilken omfang mineralerne bliver absorberet fra tarmen. Der er defineret formler både for ungheste som ikke er i træning og for ungheste som er i træning.</p>','',1,9,'2008-09-11 08:20:32',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:20:32','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,15,'','',1,18868,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(720,798,'Makromineraler','makromineraler37207','<br />I NRC-normen finns det formler för behoven av kalcium (Ca), fosfor (P), magnesium (Mg) och kalium (K). Behov för en del andra mineraler redovisas i egen tabell. I prochrammet beräknas först minimumsbehoven för mineraler och vitaminer baserat på NRC-2007. Därefter görs ett tilllägg på ca 25% så att de behov som uppges i PC-Horse är det som vi anser vara \"den optimala normen\".<br /><br />Formeln för underhållsbehov beräknas från de endochena förlusterna och effektiviteten i absorberingen för varje mineral. För vissa av mineralerna är ett behov angivet utan att vi angivit de endochena förlusterna och hur mycket hästen absorberar i tarmen. Mineralbehoven för hästar i arbete beräknas i förhållande tilll energibehovet. För unghästar i tilllväxt finns formler som utgår från hur mycket mineraler som avgår per kg vikökning, och i vilken grad mineralet absorberas i tarmen. Det finns även formler som beräknar unghästar ej är i träning och för unghästar i träning.','',1,9,'2008-09-11 08:20:32',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:20:32','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,15,'','',1,18868,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(721,799,'Macrominerals','makromineraler43240','<p>NRC gives formulas for calculation of the requirements for calcium (Ca), phosphorus (P), magnesium (Mg) and potassium (K). The roughages and concentrates which are used in regular horse feeding contain sufficient potassium to prevent deficiency occuring. We will from 2012 nevertheless include potassium  in the analyses of nutrients in the feeds shown in PC-Horse, since K is an important cation which is required for calculation of the cation-anion balance of a ration.</p>\r\nCalculations of mineral requirements for maintenance are generally based on endogenous losses and the efficiency of absorption of the nutrient in question. For exercising horses, mineral requirements are related to energy requirements. In addition, for young horses the formulae contain a component which relates mineral requirement to kg weight gain. ','',1,9,'2008-09-11 08:20:32',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:20:32','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,15,'','',1,18868,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(722,800,'Makromineraler','makromineraler74310','<br />I NRC-normen finns det formler för behoven av kalcium (Ca), fosfor (P), magnesium (Mg) och kalium (K). Behov för en del andra mineraler redovisas i egen tabell. I prochrammet beräknas först minimumsbehoven för mineraler och vitaminer baserat på NRC-2007. Därefter görs ett tilllägg på ca 25% så att de behov som uppges i PC-Horse är det som vi anser vara \"den optimala normen\".<br /><br />Formeln för underhållsbehov beräknas från de endochena förlusterna och effektiviteten i absorberingen för varje mineral. För vissa av mineralerna är ett behov angivet utan att vi angivit de endochena förlusterna och hur mycket hästen absorberar i tarmen. Mineralbehoven för hästar i arbete beräknas i förhållande tilll energibehovet. För unghästar i tilllväxt finns formler som utgår från hur mycket mineraler som avgår per kg vikökning, och i vilken grad mineralet absorberas i tarmen. Det finns även formler som beräknar unghästar ej är i träning och för unghästar i träning.','',1,9,'2008-09-11 08:20:32',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:20:32','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,15,'','',1,18868,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(723,801,'Makromineraler','makromineraler65621','<p>I NRC-normen finnes det formler for behovene for kalsium (Ca), fosfor (P), magnesium (Mg) og kalium (K). Behov for en del andre mineraler er satt opp i egen tabell. I programmet beregnes først minimumsbehovene for mineraler og vitaminer beregnet fra NRC-2007. Deretter gjøres et tillegg på ca 25% slik at de behov som oppgis i programmet er det vi anser som en \"optimumsnorm\".</p>\r\n<p>Formelen for behov til vedlikehold beregnes utfra de endogene tapene og effektiviteten i absorbsjonen for hvert mineral. For enkelte av mineralene er det bare satt et behov uten å oppgi de endogene tapene og hvor mye dyret absorberer fra tarmen. Mineralbehovene til hester i arbeid beregnes i forhold til energibehovet. For unghester i vekst er det laget formler utfra hvor mye mineraler som avleires pr. kg vektøkning, og i hvilken grad mineralet absorberes fra tarmen. Det er laget formler både for unghester som ikke er i trening og for unghester i trening.</p>','',1,9,'2008-09-11 08:20:32',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:20:32','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,15,'NRC-normen, NRC, makromineraler','I NRC-normen finnes det formler for behovene for kalsium (Ca), fosfor (P), magnesium (Mg) og kalium (K). Behov for en del andre mineraler er satt opp i egen tabell. I programmet beregnes først minimumsbehovene for mineraler og vitaminer beregnet fra NRC-2007. Deretter gjøres et tillegg på ca 25% slik at de behov som oppgis i programmet er det vi anser som en \"optimumsnorm\".',1,18868,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(724,802,'Makromineraler','makromineraler29528','<p><br />I NRC-normen finns det formler för behoven av kalcium (Ca), fosfor (P), magnesium (Mg) och kalium (K). Behov för en del andra mineraler redovisas i egen tabell. I prochrammet beräknas först minimumsbehoven för mineraler och vitaminer baserat på NRC-2007. Därefter görs ett tilllägg på ca 25% så att de behov som uppges i PC-Horse är det som vi anser vara \"den optimala normen\".<br /><br />Formeln för underhållsbehov beräknas från de endochena förlusterna och effektiviteten i absorberingen för varje mineral. För vissa av mineralerna är ett behov angivet utan att vi angivit de endochena förlusterna och hur mycket hästen absorberar i tarmen. Mineralbehoven för hästar i arbete beräknas i förhållande tilll energibehovet. För unghästar i tilllväxt finns formler som utgår från hur mycket mineraler som avgår per kg vikökning, och i vilken grad mineralet absorberas i tarmen. Det finns även formler som beräknar unghästar ej är i träning och för unghästar i träning.</p>','',1,9,'2008-09-11 08:20:32',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:20:32','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,15,'','',1,18868,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(725,803,'Makromineraler','makromineraler87564','<p>I NRC-normen finns det formler för behoven av kalcium (Ca), fosfor (P), magnesium (Mg) och kalium (K). Behov för en del andra mineraler redovisas i egen tabell. I programmet beräknas först minimumsbehoven för mineraler och vitaminer baserat på NRC-2007. Därefter görs ett tilllägg på ca 25% så att de behov som uppges i PC-Horse är det som vi anser vara \"den optimala normen\".<br /><br />Formeln för underhållsbehov beräknas från de endochena förlusterna och effektiviteten i absorberingen för varje mineral. För vissa av mineralerna är ett behov angivet utan att vi angivit de endochena förlusterna och hur mycket hästen absorberar i tarmen. Mineralbehoven för hästar i arbete beräknas i förhållande tilll energibehovet. För unghästar i tilllväxt finns formler som utgår från hur mycket mineraler som avgår per kg vikökning, och i vilken grad mineralet absorberas i tarmen. Det finns även formler som beräknar unghästar ej är i träning och för unghästar i träning.</p>','',1,9,'2008-09-11 08:20:32',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:20:32','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,15,'NRC, normer för hästar, makromineraler','I NRC-normen finns det formler för behoven av kalcium (Ca), fosfor (P), magnesium (Mg) och kalium (K). Behov för en del andra mineraler redovisas i egen tabell. I programmet beräknas först minimumsbehoven för mineraler och vitaminer baserat på NRC-2007. Därefter görs ett tilllägg på ca 25% så att de behov som uppges i PC-Horse är det som vi anser vara \"den optimala normen\".',1,18868,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(726,804,'Calciumbehov','calciumbehov','<p class=\"style2\"><strong></strong>Calcium indgår i skelettet og er nødvendigt for normal muskelfunktion. Specielt hos ungheste kan calciummangel eller alt for store calciummængder føre til sygdom som følge af unormal skeletudvikling. For meget calcium hæmmer optagelsen af zink, jern og flere andre mineraler.</p>\r\n<p class=\"style2\">Gode calciumkilder er foderkridt, kløverhø, lucerne og de fleste kraftfoderblandinger (6-14 gram calcium/kg). Hø kan variere fra ca 1,5 til 5 gram/kg (bør analyseres ved store partier).</p>\r\n<p class=\"style2\">Effektiviteten i optagelsen af calcium aftager med alderen, fra 70 % hos unge heste til 50 % hos ældre dyr. Ved bestemmelse af behovene regnes der med 50 % absorption ved alle aldre.</p>\r\n<p class=\"Fetstilsvart\"><strong>Forholdet mellem calcium og fosfor i foderet (Ca/P-forholdet) </strong></p>\r\n<p>I tillæg til mængderne af calcium og fosfor i rationen er det vigtigt at se på forholdet mellem disse to mineraler. Normalt regner vi med at Ca/P-forholdet bør ligge mellem 1 og 2. Det vil sige at det aldrig skal være mere fosfor end calcium i en ration. Dette kan imidlertid let blive tilfældet hvor vi har calciumfattigt hø, og i tillæg hovedsagelig bruger calciumfattige og fosforrige fodertyper som havre, byg eller hvedeklid.</p>\r\n<p>Ud fra ligningerne i NRC-1989 anbefales Ca/P-forholdet ved forskellige produktioner til at være:</p>\r\n<p><strong>Vedligehold: 1.4, Arbejde: 1.4, Vækst m/u træning: 1.8. </strong></p>\r\nNRC-2007 understreger, at det er mængderne af calcium og fosfor som er vigtigst at observere, mens forholdet mellem disse mineraler kommer i anden række. Vigtig her er at sørge for at calcium/fosfor forholdet er større end 1.','',1,8,'2008-09-11 08:22:45',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:22:45','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,15,'','',1,7856,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(727,805,'Kalcium','kalcium61846','<p>Kalcium bygger upp skelettet (utgör ca 35%) och behövs för den normala muskelfunktionen. Speciellt hos unghästar kan brist på kalcium, eller alltför stora mängder kalcium, leda tilll sjukdom som följd av onormal skelettutveckling. För mycket kalcium hämmar upptaget av zink, järn och flera andra mineraler.<br /><br />Goda kalciumbärare är kalkstensmjöl, klöverhö, lucern och de flesta kraftfoderblandnignar (6-14 gram kalcium/kg). Vanligt hö kan variera från ca 1,5 tilll 5 gram/kg (bör analyseras vid köp av större partier).<br /><br />Effektiviteten vid absorbering av kalcium avtar med åldern, från ca 70% hos unga hästar tilll 50% hos äldre djur. När bestämning av behov räknar vi med 50% absorbering hos alla äldre hästar.</p>\r\n<p><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" /></p>','',1,8,'2008-09-11 08:22:45',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:22:45','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,15,'','',1,7856,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(728,806,'Calcium','calcium-requirements','The skeleton is comprised of 35 % calcium. In addition, calcium is required for the normal functioning of muscle and glands. In particular, in young horses calcium deficiencies and excesses can lead to abnormal skeletal development (see the online help for calcium). Too much calcium will reduce the uptake of a number of minerals including iron and zinc. Good sources of calcium for the horse are clover hay, alfalfa and most commercial concentrate mixes which contain 6-14 g Ca/kg. Grass hay varies in calcium content from 1.5 - >15 g Ca/kg (if you are buying hay in bulk, consider having it analysed). <br /><br />Maintenance: Ca (g/d) = 0.04*BW <br /><br />Young growing horses: calcium requirements are calculated from the maintenance requirement with an added allowance for growth. Typically, a young horse will deposit 16 g Ca per kg of weight gained. With a 50 % absorption digestibility of calcium, the diet must provide 32 g of Ca/kg of weight gained. <br /><br />Ca (g/d) = 0.04*BW + 32*DWG <br /><br />Young horses which are exercised need an additional calcium intake which is related to the maintenance requirement:. <br /><br />Ca (g/d) = (0.04*BW + 32*Daily gain) * (DE for horses in training / DE for horses not trained) <br /><br />Pregnancy: Pregnant mares require extra calcium during the 9th-11th months. <br /><br />Months 1-8: Ca = 0.04*BW <br />Months 9-11: Ca = 7.95 * DE (MJ) <br /><br />Milk Production: The calcium content of mare\'s milk declines during lactation from circa 1.2 g/kg to 0.8 g/kg. When producing 15 kg/d of milk, a mare that absorbed 50 % of the calcium in her diet will need, in addition to 20 g/d for maintenance, 36 g/d of Ca for milk. <br /><br />1st - 2nd month of lactation: <br /><br />Mare 200 kg: Ca(g/d) = 0.04*BW + (0.04*BW*1.2/0.5) <br />Mare above 400 kg: Ca(g/d) = 0.04*BW + (0.03*BW*1.2/0.5) <br /><br />3rd month of lactation to weaning: <br /><br />Mare 200 kg: Ca (g/d) = 0.04*BW + (0.03*BW*0.8/0.5) <br />Mare above 400 kg: Ca (g/d) = 0.04*BW + (0.02*BW*0.8/0.5) <br /><br />Exercise: The calcium requirement for horses in work is given as a proportion of the energy requirement: <br /><br />Ca (g/d) = 5.1 * DE (MJ)','',1,8,'2008-09-11 08:22:45',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:22:45','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,15,'','',1,7856,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(729,807,'Kalcium','kalcium38363','<p>Kalcium bygger upp skelettet (utgör ca 35%) och behövs för den normala muskelfunktionen. Speciellt hos unghästar kan brist på kalcium, eller alltför stora mängder kalcium, leda tilll sjukdom som följd av onormal skelettutveckling. För mycket kalcium hämmar upptaget av zink, järn och flera andra mineraler.<br /><br />Goda kalciumbärare är kalkstensmjöl, klöverhö, lucern och de flesta kraftfoderblandnignar (6-14 gram kalcium/kg). Vanligt hö kan variera från ca 1,5 tilll 5 gram/kg (bör analyseras vid köp av större partier).<br /><br />Effektiviteten vid absorbering av kalcium avtar med åldern, från ca 70% hos unga hästar tilll 50% hos äldre djur. När bestämning av behov räknar vi med 50% absorbering hos alla äldre hästar.</p>\r\n<p><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" /></p>','',1,8,'2008-09-11 08:22:45',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:22:45','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,15,'','',1,7856,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(730,808,'Kalsiumbehov','kalsiumbehov','<p>Kalsium bygger skjelettet (utgjør ca 35%) og trengs til normal muskelfunksjon. Spesielt hos unghest kan kalsiummangel eller alt for store kalsiummengder føre til sjukdom som følge av unormal skjelettutvikling. For mye kalsium hemmer opptak av sink, jern og flere andre mineraler.</p>\r\n<p>Gode kalsiumkilder er kalksteinmel, kløverhøy, luserne og de fleste kraftfôrblandinger (6-14 gram kalsium/kg). Vanlig høy kan variere fra ca 1,5 til 5 gram/kg (bør analyseres ved innkjøp av store partier).</p>\r\n<p>Effektiviteten i absorbsjonen av kalsium avtar med alderen, fra 70 % hos unge hester til 50 % hos eldre dyr. Ved bestemmelse av behovene regnes det med 50 % absorbsjon ved alle aldre.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:22:45',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:22:45','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,15,'Kalsium i hest, kalsiumbehov for hest','Kalsium bygger skjelettet (utgjør ca 35%) og trengs til normal muskelfunksjon. Spesielt hos unghest kan kalsiummangel eller alt for store kalsiummengder føre til sjukdom som følge av unormal skjelettutvikling. For mye kalsium hemmer opptak av sink, jern og flere andre mineraler.',1,7856,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(731,809,'Kalcium','kalcium64624','<p>Kalcium bygger upp skelettet (utgör ca 35%) och behövs för den normala muskelfunktionen. Speciellt hos unghästar kan brist på kalcium, eller alltför stora mängder kalcium, leda tilll sjukdom som följd av onormal skelettutveckling. För mycket kalcium hämmar upptaget av zink, järn och flera andra mineraler.<br /><br />Goda kalciumbärare är kalkstensmjöl, klöverhö, lucern och de flesta kraftfoderblandnignar (6-14 gram kalcium/kg). Vanligt hö kan variera från ca 1,5 tilll 5 gram/kg (bör analyseras vid köp av större partier).<br /><br />Effektiviteten vid absorbering av kalcium avtar med åldern, från ca 70% hos unga hästar tilll 50% hos äldre djur. När bestämning av behov räknar vi med 50% absorbering hos alla äldre hästar.</p>\r\n<p><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" height=\"20\" width=\"239\" /></p>','',1,8,'2008-09-11 08:22:45',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:22:45','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,15,'','',1,7856,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(732,810,'Kalcium','kalcium94192','<p>Kalcium bygger upp skelettet (utgör ca 35%) och behövs för den normala muskelfunktionen. Speciellt hos unghästar kan brist på kalcium, eller alltför stora mängder kalcium, leda tilll sjukdom som följd av onormal skelettutveckling. För mycket kalcium hämmar upptaget av zink, järn och flera andra mineraler.<br /><br />Goda kalciumbärare är kalkstensmjöl, klöverhö, lucern och de flesta kraftfoderblandnignar (6-14 gram kalcium/kg). Vanligt hö kan variera från ca 1,5 tilll 5 gram/kg (bör analyseras vid köp av större partier).<br /><br />Effektiviteten vid absorbering av kalcium avtar med åldern, från ca 70% hos unga hästar tilll 50% hos äldre djur. När bestämning av behov räknar vi med 50% absorbering hos alla äldre hästar.</p>\r\n<p><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" height=\"20\" width=\"239\" /></p>','',1,8,'2008-09-11 08:22:45',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:22:45','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,15,'kalcium för hästar, kalcium för unghäst, unghästens kalciumbehov','Kalcium bygger upp skelettet (utgör ca 35%) och behövs för den normala muskelfunktionen. Speciellt hos unghästar kan brist på kalcium, eller alltför stora mängder kalcium, leda tilll sjukdom som följd av onormal skelettutveckling. För mycket kalcium hämmar upptaget av zink, järn och flera andra mineraler.',1,7856,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(733,811,'Fosfor','fosfor40594','<p class=\"style2\">Fosfor er vigtigt for opbygningen af skelettet (udgør 14-17%), for energiomsætningen i kroppen (ADP og ATP) og for syntese af fosforlipider, nukleinsyrer og fosforproteiner. For meget fosfor hæmmer optagelsen af calcium og kan føre til sygdom som følge af unormal skeletudvikling. Meget fosfor kan også hæmme jernoptagelsen. Fosformangel kan give unormal skeletudvikling.</p>\r\n<p class=\"style2\">Det endogene tab hos udvoksede heste er estimeret til ca. 10 mg/kg kropsvægt pr. dag (NRC 1989 e. Schryver m.fl. 1971b).</p>\r\n<p class=\"style2\">Effektiviteten i absorptionen varierer mellem 30-55 %, afhængigt af dyrets alder, samt indhold og tilgængelighed af fordøjelig fosfor (NRC 2007).</p>\r\n<p class=\"style2\">Fosforrigt foder er hvedeklid, havre, byg og almindelige kraftfoderblandinger (5-8 gram/kg). Hø indeholder ca 2 gram fosfor/kg. Der findes mineralblandinger med et højt indhold af fosfor. Uorganisk fosfor udnyttes bedre end fosfor i kornprodukter (f.eks havre og hvedeklid) da dette i stor udstrækning er tilstede som fytat og absorberes dårligt (ca 30%).</p>\r\n<p class=\"Fetstilsvart\"><strong><a name=\"D3\" id=\"D3\"></a></strong></p>\r\n<p class=\"Fetstilsvart\"><strong>Forholdet mellem calcium og fosfor i foderet (Ca/P-forholdet) </strong></p>\r\n<p>I tillæg til mængderne af calcium og fosfor i rationen er det vigtigt at se på forholdet mellem disse to mineraler. Normalt regner vi med at Ca/P-forholdet bør ligge mellem 1 og 2. Det vil sige at det aldrig skal være mere fosfor end calcium i en ration. Dette kan imidlertid let blive tilfældet hvor vi har calciumfattigt hø, og i tillæg hovedsagelig bruger calciumfattige og fosforrige fodertyper som havre, byg eller hvedeklid.</p>\r\n<p>Ud fra ligningerne i NRC-1989 anbefales Ca/P-forholdet ved forskellige produktioner til at være:</p>\r\n<p><strong>Vedligehold: 1.4, Arbejde: 1.4, Vækst m/u træning: 1.8. </strong></p>\r\nNRC-2007 understreger, at det er mængderne af calcium og fosfor som er vigtigst at observere, mens forholdet mellem disse mineraler kommer i anden række. Vigtig her er at sørge for at calcium/fosfor forholdet er større end 1. <em></em>','',1,8,'2008-09-11 08:28:31',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:28:31','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,30,'','',1,8858,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(734,812,'Fosfor','fosfor53097','<p>Fosfor är viktig för uppbyggnad av skelettet (utgör ca 14 - 17%), för energiomsättningen i kroppen (ADP och ATP) och för syntes av fosfolipider, nukleinsyror och fosfoproteiner. För mycket fosfor hämmar upptaget av kalcium och kan leda tilll sjukdom som en följd av onormal skelettutveckling. För mycket fosfor hämmar även järnupptaget. Brist på fosfor kan också leda tilll onormal skelettutveckling.<br /> <br /> Den endochena avgången hos vuxna hästar är uppskattad tilll ca <em>10 mg/kg kroppsvikt pr. dag</em> (NRC 1989 e. Schryver m.fl. 1971b). <br /> <br /> Effektiviteten i absorbsionen varierar mellan <em>30-55 %</em> , beroende på djurets ålder, samt mängden och tilllgängligheten av smältbar fosfor (NRC 2007).</p>\r\n<p>Fosforrika foder är vetekli, havre, korn och vanliga kraftfoderblandningar (5-8 gram/kg). Hö innehåller ca 2 gram fosfor/kg. Det finns fosforrika mineralblandingar. Oorganisk fosfor nyttjas bättre än fosforn i kornprodukter (t.ex havre och vetekli) då detta i högre grad föreligger som fytat och absorberas dåligt (ca 30%).<br /> <strong><br /> </strong> <img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" /></p>\r\n<p><strong>Förhållandet mellan kalcium och fosfor i fodret (Ca/P-kvoten)</strong> - Förutom mängderna kalcium och fosfor i dagsgivan är det viktigt att se på förhållandet mellan dessa två mineraler. Vanligtvis räknar vi att Ca/P-kvoten ska ligga mellan 1 och 2. Det vill säga att det aldrig ska vara mer fosfor än kalcium i en dagsgiva. Detta kan emellertid lätt ske om man har kalciumfattigt hö, och dessutom huvudsakligen använder kalciumfattiga och fosforrika fodertyper som havre, korn eller vetekli.<br /> <br /> Baserat på ekvationerna i NRC-2007 är Ca/P-kvoten vid olika typer av situationer angivet som:<br /> <em>Underhåll: 1.6, Arbete: 1.6, Tillväxt m/u träning: 2,2.<br /> </em> <br /> <em>NRC-2007 understryker att det är mängderna av kalcium och koppar som är viktiga att notera, medan förhållandet mellan dessa två kommer i andra hand. Viktigt här är att sörja för att kalcium/fosfor-kvoten är större än 1.</em></p>','',1,8,'2008-09-11 08:28:31',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:28:31','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,30,'','',1,8858,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(735,813,'Phosphorus','phosphorus-requirements','Phosphorus is required for growth of the skeleton (the skeleton comprises 14-17 % phosphorus) and for the metabolism of energy in the cells of the body. Too much phosphorus will reduce the uptake of calcium and may consequently lead to skeletal abnormalities. Excess phosphorus may also impair iron absorption. <br /><strong><br />Maintenance: </strong>The phosphorus requirements are calculated on the basis of an endogenous loss of 10 mg/kg BW and 35 % absorption. <br /><br />P (g/d) = 0.28*BW <br /><br /><strong>Growth: </strong>The phosphorus requirement is approximately 8 g/kg of weight gain. In young horses where feeds usually contain added inorganic phosphorus it is common to assume an absorption efficiency of 45 %. <br /><br />P (g/d) = 0.022*BW + 17.8*DWG <br /><br />For young horses in training the phosphorus requirement of growth is added to the training requirement which is related to the energy required for training. <br /><br />P =(0.022*BW+17.8*DWG)*(DE for exercised horses / DE for horses not exercised) <br /><br />Pregnancy: During the last three months of pregnancy the following formula is used: <br /><br />P (g/d) = 6.0 * DE (MJ) <br /><strong><br />Milk production:</strong> The phosphorous content of mare\'s milk varies between 0.75 g/kg in early lactation to 0.5 g/kg in late lactation. Absorption of phosphorus during lactation is assumed to be 45 %. Mares in early lactation producing 16 kg/d of milk require 1.67 * 16 = 26.7 g of phosphorus for milk production (in excess of that required for maintenance). <br /><br />1st-2nd month of lactation: <br /><br />Mare 200 kg: P (g/d) =0.01*BW + (0.04*BW*0.75)/ 0.45 <br />Mare above 300 kg: P (g/d) =0.01*BW + (0.03*BW*0.75)/ 0.45 <br /><br />3rd month of lactation to weaning: <br /><br />Mare 200 kg: P (g/d) =0.01*BW + (0.03*BW*0.50) /0.45 <br />Mare above 300 kg: P (g/d) = 0.01*BW + (0.02*BW*0.50)/ 0.45 <br /><br /><strong>Work:</strong> The phosphorous requirement of horses in work is related to the energy requirement:. <br /><br />P (g/d) = 3.64 * DE (MJ) <em><br /></em>','',1,8,'2008-09-11 08:28:31',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:28:31','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,30,'','',1,8858,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(736,814,'Fosfor','fosfor76867','<p>Fosfor är viktig för uppbyggnad av skelettet (utgör ca 14 - 17%), för energiomsättningen i kroppen (ADP och ATP) och för syntes av fosfolipider, nukleinsyror och fosfoproteiner. För mycket fosfor hämmar upptaget av kalcium och kan leda tilll sjukdom som en följd av onormal skelettutveckling. För mycket fosfor hämmar även järnupptaget. Brist på fosfor kan också leda tilll onormal skelettutveckling.<br /> <br /> Den endochena avgången hos vuxna hästar är uppskattad tilll ca <em>10 mg/kg kroppsvikt pr. dag</em> (NRC 1989 e. Schryver m.fl. 1971b). <br /> <br /> Effektiviteten i absorbsionen varierar mellan <em>30-55 %</em> , beroende på djurets ålder, samt mängden och tilllgängligheten av smältbar fosfor (NRC 2007).</p>\r\n<p>Fosforrika foder är vetekli, havre, korn och vanliga kraftfoderblandningar (5-8 gram/kg). Hö innehåller ca 2 gram fosfor/kg. Det finns fosforrika mineralblandingar. Oorganisk fosfor nyttjas bättre än fosforn i kornprodukter (t.ex havre och vetekli) då detta i högre grad föreligger som fytat och absorberas dåligt (ca 30%).<br /> <strong><br /> </strong> <img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" /></p>\r\n<p><strong>Förhållandet mellan kalcium och fosfor i fodret (Ca/P-kvoten)</strong> - Förutom mängderna kalcium och fosfor i dagsgivan är det viktigt att se på förhållandet mellan dessa två mineraler. Vanligtvis räknar vi att Ca/P-kvoten ska ligga mellan 1 och 2. Det vill säga att det aldrig ska vara mer fosfor än kalcium i en dagsgiva. Detta kan emellertid lätt ske om man har kalciumfattigt hö, och dessutom huvudsakligen använder kalciumfattiga och fosforrika fodertyper som havre, korn eller vetekli.<br /> <br /> Baserat på ekvationerna i NRC-2007 är Ca/P-kvoten vid olika typer av situationer angivet som:<br /> <em>Underhåll: 1.6, Arbete: 1.6, Tillväxt m/u träning: 2,2.<br /> </em> <br /> <em>NRC-2007 understryker att det är mängderna av kalcium och koppar som är viktiga att notera, medan förhållandet mellan dessa två kommer i andra hand. Viktigt här är att sörja för att kalcium/fosfor-kvoten är större än 1.</em></p>','',1,8,'2008-09-11 08:28:31',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:28:31','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,30,'','',1,8858,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(737,815,'Fosforbehov','fosfor10000','<p>Fosfor er viktig for oppbyggingen av skjelettet (utgjør 14-17%), for energiomsettingen i kroppen (ADP og ATP) og for syntese av fosfolipider, nukleinsyrer og fosfoproteiner. For mye fosfor hemmer opptaket av kalsium og kan føre til sjukdom som følge av unormal skjelettutvikling. Mye fosfor kan også hemme jernopptaket. Fosformangel kan gi unormal skjelettutvikling.</p>\r\n<p>Det endogene tapet hos voksne hester er estimert til ca. 10 mg/kg kroppsvekt pr. dag (NRC 1989 e. Schryver m.fl. 1971b).</p>\r\n<p>Effektiviteten i absorbsjonen varierer mellom 30-55 %, avhengig av dyrets alder, samt innhold og tilgjengelighet av fordøyelig fosfor (NRC 2007).</p>\r\n<p>Fosforrike fôr er hvetekli, havre, bygg og vanlige kraftfôrblandinger (5-8 gram/kg). Høy inneholder ca 2 gram fosfor/kg. Det finnes fosforrike mineralblandinger. Uorganisk fosfor utnyttes bedre enn fosforet i kornprodukter (f.eks havre og hvetekli) da dette i stor grad finnes som fytat og absorberes dårlig (ca 30%).</p>\r\n<p><strong>Forholdet mellom kalsium og fosfor i fôret ( Ca/P-forholdet ) </strong></p>\r\n<p>I tillegg til mengdene av kalsium og fosfor i rasjonene er det viktig å se på forholdet mellom disse to mineralene. Vanligvis regner vi at Ca/P-forholdet bør ligge mellom 1 og 2. Det vil si at det aldri skal være mer fosfor enn kalsium i en rasjon. Dette kan imidlertid lett skje der en har kalsiumfattig høy, og i tillegg hovedsakelig bruker kalsiumfattige og fosforrike fôrtyper som havre, bygg eller hvetekli.</p>\r\n<p>Ut fra ligningene i NRC-1989 er Ca/P-forholdet ved ulike produksjoner anbefalt å være:</p>\r\n<p><strong>Vedlikehold: 1.4, Arbeid: 1.4, Vekst m/u trening: 1.8. </strong></p>\r\n<p>NRC-2007 understreker at det er mengdene av kalsium og kopper som er viktigst å observere, mens forholdet mellom disse mineralene kommer i andre rekke. Viktig her er å sørge for at kalsium/fosfor forholdet er større enn 1. <strong><br /> </strong></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,8,'2008-09-11 08:28:31',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:28:31','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,30,'Fosfor og hest, fosforbehov hest','Fosfor er viktig for oppbyggingen av skjelettet (utgjør 14-17%), for energiomsettingen i kroppen (ADP og ATP) og for syntese av fosfolipider, nukleinsyrer og fosfoproteiner. For mye fosfor hemmer opptaket av kalsium og kan føre til sjukdom som følge av unormal skjelettutvikling. Mye fosfor kan også hemme jernopptaket. Fosformangel kan gi unormal skjelettutvikling.',1,8858,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO','');
