<p><strong><strong><strong><strong><strong><img src="images-joomla/guides/minus.png" alt="minus" style="vertical-align: middle;" />&nbsp; För lite</strong> </strong></strong></strong> Socker</strong></p>
<p>Socker i foder analyseras efter flera metoder, men den vanligaste kallas Totalt socker och innehåller enkla sockertyper som glukos, fruktos och sackarider.</p>
<p>I vanligt hö är sockerinnehållet ca 100 gram, men variationen kan vara avsevärd. I hösilage har en del av det ursprungliga sockret förbrukats i jäsningen och innehåller därför oftast lite mindre socker. I korn och kraftfoder är sockernivån låg såvida kraftfodret inte är tillsatt med melass. ett vanligt sockerinnehåll i havre och råg ligger runt 18 - 20 gram per kg.</p>
<p>Normala sockernivåer i hö och hösilage ger sällan några problem för hästar. Grovfoderupptaget fördelar sig över flera timmar på dygnet. Sockret absorberas därför under lång tid i tunntarmen och ger inga stora svängningar i blodsockret hos hästen.</p>
<p><strong><strong><img src="images-joomla/guides/plus.png" alt="plus" style="vertical-align: middle;" />&nbsp; För mycket Socker<br /></strong></strong></p>
<p>Hos hästar som har problem med sockerregleringen, eller är insulinresistenta, kan det emellertid var fördelaktigt att få ett grovfoder som har lågt sockerinnehåll.<br />Fodertyper som tillförts melass har en högre sockernivå, t.ex melasserade betor (Betfor).</p>
<p>I gräs är fruktaner ett viktigt näringsämne. De består av stora komplexa molekyler, men hästen har inga enzymer som klarar att smälta dem i tunntarmen, som gäller i fallet stärkelse och enkla sockerarter. Fruktanerna går därför vidare till blindtarmen där de bryts ner av tarmmikroberna. För mycket fruktaner kan skapa obalans och ge negativa förhållanden i blindtarmen. Hos vissa hästar kan det ge fång. det är därför viktigt att hästarna gradvis tillvänjs vid betesgång och att betestiden regleras för hästar som är känsliga.</p>
<p>Mängden fruktan i gräs varierar med väderförhållanden och grästyp. Under kalla perioder kan fruktaninnehållet vara högre än under varma perioder. Varma, solrika sommardagar ger inga problem. På försommaren och hösten kan de kalla nätterna och morgontimmarna höja fruktninnehållet i gräset. Var därför extra försiktig under kyligare perioder, i synnerhet då tidigt och sent på betessäsongen.</p>
<p>Då fruktaninnehållet varierar så kraftigt finns det ingen mening med att särskilt analysera detta. Det är emellertid en väsentlig skillnad mellan gräsarterna, och variationer inom en gräsart, när det gäller hur mycket fruktan de producerar. Du som har egna beten, eller som odlar ditt grovfoder själv, kan vid inköp av fröblandningar begära att få ett gräs som har lägre fruktaninnehåll.</p>
<p>&nbsp;</p>
<p><span style="border-radius: 2px; text-indent: 20px; width: auto; padding: 0px 4px 0px 0px; text-align: center; font: bold 11px/20px 'Helvetica Neue',Helvetica,sans-serif; color: #ffffff; background: #bd081c  no-repeat scroll 3px 50% / 14px 14px; position: absolute; opacity: 1; z-index: 8675309; display: none; cursor: pointer;">Save</span></p>
<p><span style="border-radius: 2px; text-indent: 20px; width: auto; padding: 0px 4px 0px 0px; text-align: center; font: bold 11px/20px 'Helvetica Neue',Helvetica,sans-serif; color: #ffffff; background: #bd081c  no-repeat scroll 3px 50% / 14px 14px; position: absolute; opacity: 1; z-index: 8675309; display: none; cursor: pointer; top: 23px; left: 27px;">Save</span></p>
<p><span style="border-radius: 2px; text-indent: 20px; width: auto; padding: 0px 4px 0px 0px; text-align: center; font: bold 11px/20px 'Helvetica Neue',Helvetica,sans-serif; color: #ffffff; background: #bd081c  no-repeat scroll 3px 50% / 14px 14px; position: absolute; opacity: 1; z-index: 8675309; display: none; cursor: pointer; top: 23px; left: 27px;">Save</span></p>