<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;"><a href="index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3879:vill-du-kommentera-var-manadsartikel&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=sv-SE"><span style="color: #ff0000;"><strong>Kommentera gärna denna artikel.</strong></span></a></p>
<p><strong>Hästen är en gräsätare och dess tarmsystem är avsett för en dagsgiva med mycket grovfoder, dvs mycket gräs och örter, antingen färskt eller som hö eller hösilage. Grovfoder är rikt på fiber och hästar behöver mycket fiber varje dag för att tarmsystemet ska fungera. Fiberrika foder kräver mycket tuggande och detta leder till att hästen behöver ta lång tid på sig för att äta. Det är viktigt för hästens välmående och trivsel. Det ger också en ökad salivproduktion som kan minska risken för magsår.<br /></strong></p>
<p><img src="images-joomla/stories/seasons/hayeatinghorse.jpg" alt="hayeatinghorse" style="display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;" /></p>
<p><br /><strong>Förbränning av fiber</strong><br />Grovt sett kan hästens förbränningssystem delas in i två delar. I mage och tunntarm finns enzymer som förbränner stärkelse, socker, protein och fett. Längre bak, i blindtarmen och tjocktarmen, är det mikrober av typen protozoer, bakterier och jäst som bryter ner svårsmälta fibrer till korta flyktiga fettsyror som därmed kan omsättas i energi.</p>
<p>Hos hästar som får ransoner rika på grovfoder täcks en väsentlig del av energibehovet genom tarmmikrobernas nedbrytning av fibrer. Mikrobiell förbränning av fiber genom produktion av korta flyktiga fettsyror påverkar inte hästens blodsocker och insulinproduktion. Därför utgör grovfoder, med sitt höga fiberinnehåll, en viktig och riktig del av hästens foderranson.</p>
<p><strong>Fiberinnehållet i hästens foder </strong><br />Fiberinnehållet i grovfoder kan variera avsevärt beroende på plantsort och biologiskt utvecklingsskede. När plantorna skördas tidigt är fiberinnehållet ännu inte så stort, men det håller högt näringsvärde. Skördas de senare är fiberinnehållet högre, men den förhöjda nivån av lignin gör att näringsvärden sjunker. Till olika typer av hästar måste man därför göra en värdering av vilken grovfoderkvalitet som passar hästen bäst.</p>
<p><strong>Hur uppges fodrets fiberinnehåll</strong><strong><br /></strong>Det finns flera sätt att analysera fiber. Ursprungligen uppgavs fiber i foder som Växttråd (eng. Crude Fibre) vilket i stort sett motsvarar fodrets innehåll av cellulosa och lignin. Neutral löslig fiber (NDF), på engelska Neutral Detergent Fibre, är numera den mest gångbara enheten för fiber i djurfoder. Det omfattar då växternas strukturella komponenter som cellulosa, hemicellulosa och lignin - men inte pektin.</p>
<p>Då analyser för NDF inkluderar flera fibertyper än motsvarande analys för Växttråd blir dess värden uttryckt i NDF ungefär dubbelt så stora som värdena blir om de redovisas som Växttråd.</p>
<p><strong>Några enkla tumregler för att räkna om Växtråd till NDF:</strong></p>
<table border="0" cellspacing="5" cellpadding="5">
<tbody>
<tr>
<td>För friskt gräs:</td>
<td>NDF&nbsp; =</td>
<td>1,14</td>
<td>*Växttråd + 260</td>
</tr>
<tr>
<td>För hösilage:</td>
<td>NDF&nbsp; =</td>
<td>1,09</td>
<td>*Växttråd + 260</td>
</tr>
<tr>
<td>För hö:</td>
<td>NDF&nbsp; =</td>
<td>1,21</td>
<td>*Växttråd + 260</td>
</tr>
<tr>
<td>För korn:</td>
<td>NDF&nbsp; =</td>
<td>2,13</td>
<td>*Växttråd + 62</td>
</tr>
</tbody>
</table>
<p><strong>Fiber i PC-Horse</strong><br />I PC-Horse anges fiberinnehållet som Växttråd. Den huvudsakliga anledningen är att fiber i kraftfoderblandningar oftast deklareras som Växttråd. För att PC-Horse ska kunna räkna fram det totala fiberinnehållet i dagsgivan måste därför fiber i grovfoder och kraftfoder uppges i samma enhet.</p>
<p>PC-Horse anger 3 gram Västtråd per kg kroppsvikt som lägsta mängd i dagsgivan för häst. Helst bör fibermängden vara högre än detta. Du får en varning av programmet om fiberinnehållet blir för lågt.</p>
<p>PC-Horse ger dessutom en varning om den totala mängden grovfoder (räknat som torrsubstans TS) är för liten i dagsgivan. Det ska alltid ingå mer än 1 kg grovfoder (TS) per 100 kg kroppsvikt i ransonen, allra helst runt 1,5 kg.</p>
<p style="text-align: right;"><a href="index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3879:feedback-pa-var-manadsartikel&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=sv-SE"><span style="color: #ff0000;"><strong>Kommentera gärna denna artikel.</strong></span></a></p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2015</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>