(2460,2538,'PM Noteringar från marknadsmöte 2011-02-11','pm-noteringar-fran-marknadsmoete-2011-02-1123303','<style><!--\r\n@font-face {\r\n  font-family: \"Courier New\";\r\n}@font-face {\r\n  font-family: \"Wingdings\";\r\n}@font-face {\r\n  font-family: \"Cambria\";\r\n}p.MsoNormal, li.MsoNormal, div.MsoNormal { margin: 0cm 0cm 0.0001pt; font-size: 12pt; font-family: \"Times New Roman\"; }p.MsoListParagraph, li.MsoListParagraph, div.MsoListParagraph { margin: 0cm 0cm 0.0001pt 36pt; font-size: 12pt; font-family: \"Times New Roman\"; }p.MsoListParagraphCxSpFirst, li.MsoListParagraphCxSpFirst, div.MsoListParagraphCxSpFirst { margin: 0cm 0cm 0.0001pt 36pt; font-size: 12pt; font-family: \"Times New Roman\"; }p.MsoListParagraphCxSpMiddle, li.MsoListParagraphCxSpMiddle, div.MsoListParagraphCxSpMiddle { margin: 0cm 0cm 0.0001pt 36pt; font-size: 12pt; font-family: \"Times New Roman\"; }p.MsoListParagraphCxSpLast, li.MsoListParagraphCxSpLast, div.MsoListParagraphCxSpLast { margin: 0cm 0cm 0.0001pt 36pt; font-size: 12pt; font-family: \"Times New Roman\"; }div.Section1 { page: Section1; }ol { margin-bottom: 0cm; }ul { margin-bottom: 0cm; }\r\n--></style>\r\n<p>Noteringar från marknadsmöte i Ås den 10/11 februari 2011.<br />Närvarande: Knut Hove, Dag Austbø, Jan Sjunnesson och Eric Clausen</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>EKONOMI OCH LICENSFÖRSÄLJNING</strong></p>\r\n<p>Janne redovisade senaste årens försäljning.</p>\r\n<p>Med en fallande kurva på antalet nya licenser och alltför få återköp finn det anledning att ifrågasätta antingen vår strategi, vår brist på marknadsföring eller vår förmåga att tolka marknadens önskemål. Prognosen för 2011 är därför satt till - 20%</p>\r\n<p>Det framgår med önskvärd tydlighet att 53% av våra intäkter kommer från 17 kunder - foderfirmorna. Utan dem står vi oss slätt.</p>\r\n<p><strong>LANDRAPPORTERING<br /></strong></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>SVERIGE:</strong></p>\r\n<p>Antal hästar: Sverige (senaste räkningen 2009) - 362 700 (+20%)</p>\r\n<p>Detta har fungerat bra 2010:</p>\r\n<p><strong>+ SHOP - intresse testat hos foderfirmorna</strong></p>\r\n<p>Granngården (108 butiker) vill genomföra ett kvalificerat test vid invigningen av senaste butiken. Detta ska ske 1 mars. Knut o Janne jobbar fram koncept. Mustang (foderfirma) har ringt runt till sina återförsäljare för att testa intresset för shop. KRAFFT är totalt ointresserade av en Shop-lösning. Kontraproduktiv i deras strategi.</p>\r\n<p><strong><br /> + SLU - i slutförhandling</strong></p>\r\n<p>Efter flera års resultatlösa förhandlingar med jan-eric Lindberg är vi framme vid ett av Janne och Jan-Eric överrenskommet avtal. Men det ska slutgodkännas av prefekten på Jan-Erics institution innan det kan genomföras. Vid godkännande kommer MINI att läggas upp på Sveriges mest besökta foderstatssida. Säljas för ca 49 kr och ersätta den förhatliga gratisräknaren som legat där i minst 15 år och hindrat vår försäljning.<br /> I utbyte ges SLU fria licenser för alla lärare i SLUs högskoleutbildningar för hästar. Vi kommer även att medverka i ett nätverk för forskning på hästutfodring, vilket ytterligare höjer vår status som ledande leverantör av foderberäkning i Sverige.</p>\r\n<p><strong>+ FLERA FODERFIRMOR in i foderlistan</strong></p>\r\n<p>Granngården har gått in med egna foder (privat brands) i listan. Dessutom är St Hippolyt med med samma foder som i Danmark.</p>\r\n<p><strong>+ SKOLOR kommer tillbaks</strong></p>\r\n<p>Skolorna är en återkommande grupp kunder i Sverige (naturgymnasierna med hästlinje)</p>\r\n<p><strong> </strong></p>\r\n<p>Detta har fungerat mindre bra 2010:</p>\r\n<p><strong> </strong></p>\r\n<p><strong>- FACEBOOK - lagt upp men inte förstått</strong></p>\r\n<p>Mycket intressant sker på de sociala medierna och alla bloggar. Vi har lagt upp en \"grupp\" på Facebook, men ännu icke förstått hur vi ska utnyttja det. Lena Örnberg är villig att jobba med dessa sidor. Janne avser att åka ner för att diskutera detta med Lena och aktivera henne på försäljningen mot skolor, tränare etc.</p>\r\n<p><strong>- GOOGLE - misslyckade höstkampanjer</strong></p>\r\n<p>Under hösten gjordes kampanjer på Google. Genom misslyckad budgetsättning (auktioner) satte vi för lågt click-pris i kampanjerna så kampanjerna nådde inte marknaden. En ringa tröst är att vi sparade pengar. Försäljning uteblev.</p>\r\n<p><strong>- BANNER PÅ HÄSTNET - svårt avläsa resultatet</strong></p>\r\n<p>Hästnet.se är en portal för hästintresserade. Vi körde en banner-kampanj under våren och november 2010. Det fick troligen viss effekt, men det är svårt att avläsa utfallet.</p>\r\n<p><strong>- TELEMARKETING - (PRO) på ridskolor o uppfödare misslyckad</strong></p>\r\n<p>En driven telefonsäljare (Bim, Jannes dotter) fick i uppdrag att göra en mail-telefon aktivitet för PRO-version. Det fungerade inte. Dels krävde det många återuppringningar (\"har inte tid, ring mig igen\") dels ville de omedelbart tala om utfodring på en nivå som en vanlig telefonsäljare inte kan leva upp till. Och om vi skulle ha en \"foderkunnig\" säljare skulle samtalen bli alldeles för långa för att vara lönsamma.</p>\r\n<p><strong>- MAILUTSKICK - på gamla kunder ger lite</strong></p>\r\n<p>Under året har vi genomfört ett par stora mail-utskick på befintliga adresser från Sleipner. Vi får vissa köp på de använda rabattkoderna. Dock inte tillräckligt framgångsrikt. Det låga utfallet på kampanjer sammanfaller sannolikt med vår låga återköpsgrad.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>NORGE</strong>:</p>\r\n<p>Antal hästar: Norge - 60 000 - (80 000)</p>\r\n<p>Skolorna fungerar bra och vi har (många) återköp.</p>\r\n<p>Vi har inga konkurrenter i Norge.</p>\r\n<p>Jon Anders slutar. Han har varit vår  agent och jobbat på ett framgångsrikt koncept med kurser och programförsäljning. Vi har ingen ersättning för detta.</p>\r\n<p>Aina Kuipers vill vara kvar som foderfirma i programmet (Marsteller) men fungerar inte som agent. Ingen försäljning kan spåras. Detta trots att hon ställde ut på Oslo Horseshow 2010 och hade med programmet för demonstration i sin monter.</p>\r\n<p>Vår \"samarbete\" med  Norskt Hestecenter speglas dåligt mot marknaden. Vi har fortfarande ingen banner på deras hemsida. Inget skrivet avtal som reglerar vad vi får ut av denna relation.</p>\r\n<p>Felleskjøpet är en stor leverantör som sannolikt får alldeles för \"mycket\" hjälp av Dag i förhållande till vad vi får i gengäld. Dag inväntar den svenska shop-modellen för att få igång ett motsvarande test i Norge-butikerna.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>DANMARK</strong>:</p>\r\n<p>Antal hästar: Danmark 200 000 (2008) - 170 000 (2009)</p>\r\n<p>Allmänt:</p>\r\n<p>Ø  I Danmark finns Pagens program hos de stora foderfirmorna. De syns emellertid att det ær ganska dyrt.  Før øvrigt finns inga konkurrerande program.</p>\r\n<p>Ø  Leverandøren PAVO har ett eget program som de anvænder i sin førsæljning (Nederlændskt).</p>\r\n<p>Ø  Engelska foder børjar etablera sig i Danmark</p>\r\n<p>Om førsæljningen:</p>\r\n<p>Ø  Bæst fungerer det nær Vidercentret (Eric) kør kurser och sæljer pc-horse den vægen.</p>\r\n<p>Ø  Foderfirmorna är våra viktigaste kunder (halva omsättningen)</p>\r\n<p>Ø  Tjörnehöj är inte intresserade av SHOP (se KRAFFT i Sverige)</p>\r\n<p>Ø  Däremot vill de ha fiber/stivelse/socker og fedt i programmet</p>\r\n<p>Marknadsföring:</p>\r\n<p>Man var med på 3 mässor under 2010 med egen monter. Dær delades en folder ut om PC-Horse.</p>\r\n<p>-       Hestemæssan i Hærning</p>\r\n<p>-       Travmæssan</p>\r\n<p>-       Faglige Djurlærer-mæssan</p>\r\n<p>Hemsidor: PC-horse finns på två av Videncentrets hemsidor. Vid kontroll pekade en (www.lantman.dk/deltid) mot fel PC-Horseside. Eric åtgärdar.</p>\r\n<p>I Danmark har man tagit fram ett litet A6-kort som distribueres tillsammens med alla heste-pass under 2010 - 2011. Totalt ca 100 000 pass.</p>\r\n<p>Värt att notera: Nya EU-regler innebär att om ett visst foder påstår sig ha högre näringsupptag måste detta kunna dokumenteras.</p>\r\n<p><strong> </strong></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>IDÉER:</strong> Många goda idéer och uppslag diskuterades.</p>\r\n<p>Ø  Vi bör jobba med SÄSONGER både i programmet och på Munin. Tidsaktuella artiklar publiceras för att intressera Kunderna. Likaså är betesgräset speciellt viktigt i Danmark och Södra Sverige. Eric lovade att ta fram en text om Unghästar och om betesgräs.</p>\r\n<p>o   Jan/feb = dräktighetstid</p>\r\n<p>o   Mars/april = fölning</p>\r\n<p>o   Sommar = betestid, betesgräs, giftiga växter, ormekur?</p>\r\n<p>o   Sept/okt = Unghester, tillväxt, vaccination</p>\r\n<p>Ø  Vi bör söka efter och producera fackliga NYHETER - och portionera ut dem i små portioner med speciell tanke på foderfirmorna.</p>\r\n<p>Ø  Vi kanske ska göra som t.ex Volvo. Lägga in \"P.Ä.T. (ProgramÄndringsTillfällen) i vår kalender och planera för release och information vid dessa tidpunkter.</p>\r\n<p>Ø  Vi bör söka resurspersoner som förstärker vår \"expertstatus\" och kan hjälpa oss producera nyhetsmaterial. Dag talar med Cecilia Müller om hon vill medverka som vår Grovfoder-guru.</p>\r\n<p>Ø  Vi bör få en förbättrad funktion i programmet - t.ex något slags SMART-vindue för grovfoder som ställer krav på och underlättar för användaren att göra grovfodret först. Detta är ett krav från SLU i Miniversionen.</p>\r\n<p>Ø  Funktionen FAVORIT-foder. I ett speciellt vindue ställer man in sina favoritfoder för vissa hästtyper och situationer för visst stall. När dessa är definierade läggs favoritfodren automatisk in i fodervalet. Om ingen mängd anges visas detta foder inte i foderstaten.</p>\r\n<p>Ø  Vi kanske kan erbjuda SLU att alla Consultant kunder erhåller Foderbladet (SLUs nyhetsbrev 475 kr) kostnadsfritt. Janne undersöker med SLU.</p>\r\n<p>Ø  Vi behöver en manuell ICKE FÖRLÄNGNINGSBAR LICENS för promotion-situationer. Det kan vara en kurs eller konferens då en licens delas ut till deltagarna. När man försöker förlänga denna licens förlängs hänvisas kunden till nyköpsfönstret (newlicense). Den skulle även kunna användas när vi gör manuella ELEVLICENSER där problematiken är liknande.</p>\r\n<p>Ø  Vi bör göra en BRUKER-survey. Både till nöjda och missnöjda kunder. 10 frågor. Förslag på frågor emottages från alla.</p>\r\n<p>Ø  I mail som öppnas på mobiltelefon visas endast \"huvud2-texten på foderstaten</p>\r\n<p>Ø  Knuts vision: nästa stora steg blir v.3 - webbtjänst</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>ÅTGÄRDER eller FEL SOM SKA KORRIGERAS:</strong></p>\r\n<p><strong> </strong></p>\r\n<p>ü  Vi bör omgående ta bort alla tomma foder ur Garantifoderlistorna (beslut)</p>\r\n<p>ü  Vi upphör med årtal i namnen på Hö och Hösilagen - istället anger vi bara att de bygger på senast tillgängliga data. Se Jannes ändringar i den svenska foderlistan 10028 (Se fodernamnen och UserText) och motsvarande anpassning av texten på Munin \"Aktuelle Grovfoder\".</p>\r\n<p>ü  Priserna på SKOL-versionen ska vara samma både vid nyköp och förlängning. Janne korrigerar i Sleipner och Munin.</p>\r\n<p>ü  Typen EDUCATION saknas i Sleipner (Knut/Joakim) - innan dess kan inte nedanstående skolpolicy göras praktiskt. Ska in i alla typelistor och priser.</p>\r\n<p>ü  Janne lägger upp ny mailadress \"shop@pc-horse.com\" för att samla upp kopior på alla mail som skickas från Shop-versionen.</p>\r\n<p>ü  Janne gör en rabattkod som Eric kan använda för att ta ut licenser till tränare via Sleipner (COACH45) och som är giltig för proversionen/danmark/2011-04-01</p>\r\n<p>ü  Ny policy för SKOLE-licenser:</p>\r\n<p>o   Alla skol-licenser görs manuellt på Sleipner och faktureras</p>\r\n<p>o   Den första licensen \"SKOLANS NAVN\" är elevlicensen. Denna tas ut till fullt pris. Mailadress och telefonnr = Huvudlärare eller it-ansvarig.</p>\r\n<p>o   Till varje lärare tas därefter ut en personlig licens med 100%-koden \"TEACHER\"</p>\r\n<p>o   Janne lägger upp rabatten när typen EDUCATION finns i Sleipner</p>\r\n<p>ü  Agentfönstret i Sleipner skall ändras och kompletteras:</p>\r\n<p>o   Licens ska kunna beställas med begärd giltighetstid (dato)</p>\r\n<p>o   Alla manuella licenser i agentfönstret ska producera en faktura till agenten ( även de som utnyttjat 100% rabatter). Viktigt för vår uppföljning.</p>\r\n<p>o   Agenten ska kunna jobba med ORGANISATIONER i agentfönstret</p>\r\n<p>o   Endast respektive lands organisationer ska visas i listvinduet</p>\r\n<p>o   Endast DISCOUNTS för resp land ska visas i listvinduet</p>\r\n<p>o   När man lägger till nya USERS i en organisation ska nytt fält läggas till för \"mobil\"</p>\r\n<p>o   På sidan för UPPDATERA ORGANISATIONER ska man kunna ange ett FAST PRIS för alla licenser. Priset är <strong>bruttopriset</strong> inklusive moms före avdragen agentprovision. ??? Dvs priset som står i Munins prislista, kolla med Joakim.</p>\r\n<p>ü  Språkfel på danska hemsida korrigerades på plats. Eric har fått \"compare versions 45\" för rättelse av fler språkfel.</p>\r\n<p>ü  Ny logo Videncentret ska in på danska Splaschen (janne og Knut)</p>\r\n<p>ü  Dag tar tag i Norskt Hestecenter. Där finns mycket att önska i utbyte för den servbice vi tillhandahåller idag</p>\r\n<p>ü  Hästens EU-id ska in i programmet. Dag? Knut?</p>\r\n<p>ü  Unghestens Viktmodul har förbättrats med bl.a visning av teoretisk och verklig vikt. Janne ändrar Manualsidorna på Munin med nya skjermedumpar bl.a från unghest sid1</p>\r\n<p>ü  2.14 lanseras senast 1 mars. Nyhetspresentation på Munin</p>\r\n<p>ü  Komplettering på Munin: \"Om Din licenssträng ligger kvar på datorn (om du inte avinstallerat PC-Horse) kan du närsomhelst aktivera programmet till förlängningspriset - även om licenstiden gått ut\"</p>\r\n<p>ü  Knut testar om Mini går att förlänga på Sleipner</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>SHOP-VERSIONEN</strong></p>\r\n<p>Vi lägger stor fokus på testverksamheten hos Granngården. Knut lager ny specialexe tillsammans med Janne. Förhoppninsvis kan vi få ut ett särskilt arvode för testversionen (10 000 SEK?).</p>\r\n<p>Förslag till framtida prissättning:</p>\r\n<p>2000 SEK  = Per butik nyköp, 1000 SEK = förlängning</p>\r\n<p>Volymrabatter: Vid samtidig beställning</p>\r\n<p>20% 5 - 9 butiker</p>\r\n<p>30% 10 - 49 butiker</p>\r\n<p>50% 50 -</p>\r\n<p>Vid volymer &gt; 50 butiker erbjuder vi oss att göra speciell install.exe efter modell Granngården. Komplett med leverantörens foderlista med inlagda leverantörens riktpriser. Foderfirman betalar ett fastpris som vi fakturerar</p>\r\n<p>Om foderfirman inte vill köpa ett fördefinierat antal kan vi sälja X st rabattkoder till foderfirman. Dessa distribuerar de till sina ÅF och argumenterar för att ÅF själv ska ladda ner 46install.exe och beställa en SHOP med rabatt.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>FRAMTID &amp; STRATEGI</strong></p>\r\n<p>Under fredagens sista timmar tog vi en strategisk diskussion med Jannes Powerpoint som utgångspunkt.</p>\r\n<p>Till sist vill jag tacka Dag och Knut för gästfrihet, goda mackor och delikat torsk!</p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>','',1,67,'2011-02-13 13:31:24',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-13 13:31:24','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,3,'','',3,7,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2461,2539,'PM Noteringar från marknadsmöte 2011-02-11','pm-noteringar-fran-marknadsmoete-2011-02-1196475','<style><!--\r\n@font-face {\r\n  font-family: \"Courier New\";\r\n}@font-face {\r\n  font-family: \"Wingdings\";\r\n}@font-face {\r\n  font-family: \"Cambria\";\r\n}p.MsoNormal, li.MsoNormal, div.MsoNormal { margin: 0cm 0cm 0.0001pt; font-size: 12pt; font-family: \"Times New Roman\"; }p.MsoListParagraph, li.MsoListParagraph, div.MsoListParagraph { margin: 0cm 0cm 0.0001pt 36pt; font-size: 12pt; font-family: \"Times New Roman\"; }p.MsoListParagraphCxSpFirst, li.MsoListParagraphCxSpFirst, div.MsoListParagraphCxSpFirst { margin: 0cm 0cm 0.0001pt 36pt; font-size: 12pt; font-family: \"Times New Roman\"; }p.MsoListParagraphCxSpMiddle, li.MsoListParagraphCxSpMiddle, div.MsoListParagraphCxSpMiddle { margin: 0cm 0cm 0.0001pt 36pt; font-size: 12pt; font-family: \"Times New Roman\"; }p.MsoListParagraphCxSpLast, li.MsoListParagraphCxSpLast, div.MsoListParagraphCxSpLast { margin: 0cm 0cm 0.0001pt 36pt; font-size: 12pt; font-family: \"Times New Roman\"; }div.Section1 { page: Section1; }ol { margin-bottom: 0cm; }ul { margin-bottom: 0cm; }\r\n--></style>\r\n<p>Noteringar från marknadsmöte i Ås den 10/11 februari 2011.<br />Närvarande: Knut Hove, Dag Austbø, Jan Sjunnesson och Eric Clausen</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>EKONOMI OCH LICENSFÖRSÄLJNING</strong></p>\r\n<p>Janne redovisade senaste årens försäljning.</p>\r\n<p>Med en fallande kurva på antalet nya licenser och alltför få återköp finn det anledning att ifrågasätta antingen vår strategi, vår brist på marknadsföring eller vår förmåga att tolka marknadens önskemål. Prognosen för 2011 är därför satt till - 20%</p>\r\n<p>Det framgår med önskvärd tydlighet att 53% av våra intäkter kommer från 17 kunder - foderfirmorna. Utan dem står vi oss slätt.</p>\r\n<p><strong>LANDRAPPORTERING<br /></strong></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>SVERIGE:</strong></p>\r\n<p>Antal hästar: Sverige (senaste räkningen 2009) - 362 700 (+20%)</p>\r\n<p>Detta har fungerat bra 2010:</p>\r\n<p><strong>+ SHOP - intresse testat hos foderfirmorna</strong></p>\r\n<p>Granngården (108 butiker) vill genomföra ett kvalificerat test vid invigningen av senaste butiken. Detta ska ske 1 mars. Knut o Janne jobbar fram koncept. Mustang (foderfirma) har ringt runt till sina återförsäljare för att testa intresset för shop. KRAFFT är totalt ointresserade av en Shop-lösning. Kontraproduktiv i deras strategi.</p>\r\n<p><strong><br /> + SLU - i slutförhandling</strong></p>\r\n<p>Efter flera års resultatlösa förhandlingar med jan-eric Lindberg är vi framme vid ett av Janne och Jan-Eric överrenskommet avtal. Men det ska slutgodkännas av prefekten på Jan-Erics institution innan det kan genomföras. Vid godkännande kommer MINI att läggas upp på Sveriges mest besökta foderstatssida. Säljas för ca 49 kr och ersätta den förhatliga gratisräknaren som legat där i minst 15 år och hindrat vår försäljning.<br /> I utbyte ges SLU fria licenser för alla lärare i SLUs högskoleutbildningar för hästar. Vi kommer även att medverka i ett nätverk för forskning på hästutfodring, vilket ytterligare höjer vår status som ledande leverantör av foderberäkning i Sverige.</p>\r\n<p><strong>+ FLERA FODERFIRMOR in i foderlistan</strong></p>\r\n<p>Granngården har gått in med egna foder (privat brands) i listan. Dessutom är St Hippolyt med med samma foder som i Danmark.</p>\r\n<p><strong>+ SKOLOR kommer tillbaks</strong></p>\r\n<p>Skolorna är en återkommande grupp kunder i Sverige (naturgymnasierna med hästlinje)</p>\r\n<p><strong> </strong></p>\r\n<p>Detta har fungerat mindre bra 2010:</p>\r\n<p><strong> </strong></p>\r\n<p><strong>- FACEBOOK - lagt upp men inte förstått</strong></p>\r\n<p>Mycket intressant sker på de sociala medierna och alla bloggar. Vi har lagt upp en \"grupp\" på Facebook, men ännu icke förstått hur vi ska utnyttja det. Lena Örnberg är villig att jobba med dessa sidor. Janne avser att åka ner för att diskutera detta med Lena och aktivera henne på försäljningen mot skolor, tränare etc.</p>\r\n<p><strong>- GOOGLE - misslyckade höstkampanjer</strong></p>\r\n<p>Under hösten gjordes kampanjer på Google. Genom misslyckad budgetsättning (auktioner) satte vi för lågt click-pris i kampanjerna så kampanjerna nådde inte marknaden. En ringa tröst är att vi sparade pengar. Försäljning uteblev.</p>\r\n<p><strong>- BANNER PÅ HÄSTNET - svårt avläsa resultatet</strong></p>\r\n<p>Hästnet.se är en portal för hästintresserade. Vi körde en banner-kampanj under våren och november 2010. Det fick troligen viss effekt, men det är svårt att avläsa utfallet.</p>\r\n<p><strong>- TELEMARKETING - (PRO) på ridskolor o uppfödare misslyckad</strong></p>\r\n<p>En driven telefonsäljare (Bim, Jannes dotter) fick i uppdrag att göra en mail-telefon aktivitet för PRO-version. Det fungerade inte. Dels krävde det många återuppringningar (\"har inte tid, ring mig igen\") dels ville de omedelbart tala om utfodring på en nivå som en vanlig telefonsäljare inte kan leva upp till. Och om vi skulle ha en \"foderkunnig\" säljare skulle samtalen bli alldeles för långa för att vara lönsamma.</p>\r\n<p><strong>- MAILUTSKICK - på gamla kunder ger lite</strong></p>\r\n<p>Under året har vi genomfört ett par stora mail-utskick på befintliga adresser från Sleipner. Vi får vissa köp på de använda rabattkoderna. Dock inte tillräckligt framgångsrikt. Det låga utfallet på kampanjer sammanfaller sannolikt med vår låga återköpsgrad.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>NORGE</strong>:</p>\r\n<p>Antal hästar: Norge - 60 000 - (80 000)</p>\r\n<p>Skolorna fungerar bra och vi har (många) återköp.</p>\r\n<p>Vi har inga konkurrenter i Norge.</p>\r\n<p>Jon Anders slutar. Han har varit vår  agent och jobbat på ett framgångsrikt koncept med kurser och programförsäljning. Vi har ingen ersättning för detta.</p>\r\n<p>Aina Kuipers vill vara kvar som foderfirma i programmet (Marsteller) men fungerar inte som agent. Ingen försäljning kan spåras. Detta trots att hon ställde ut på Oslo Horseshow 2010 och hade med programmet för demonstration i sin monter.</p>\r\n<p>Vår \"samarbete\" med  Norskt Hestecenter speglas dåligt mot marknaden. Vi har fortfarande ingen banner på deras hemsida. Inget skrivet avtal som reglerar vad vi får ut av denna relation.</p>\r\n<p>Felleskjøpet är en stor leverantör som sannolikt får alldeles för \"mycket\" hjälp av Dag i förhållande till vad vi får i gengäld. Dag inväntar den svenska shop-modellen för att få igång ett motsvarande test i Norge-butikerna.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>DANMARK</strong>:</p>\r\n<p>Antal hästar: Danmark 200 000 (2008) - 170 000 (2009)</p>\r\n<p>Allmänt:</p>\r\n<p>Ø  I Danmark finns Pagens program hos de stora foderfirmorna. De syns emellertid att det ær ganska dyrt.  Før øvrigt finns inga konkurrerande program.</p>\r\n<p>Ø  Leverandøren PAVO har ett eget program som de anvænder i sin førsæljning (Nederlændskt).</p>\r\n<p>Ø  Engelska foder børjar etablera sig i Danmark</p>\r\n<p>Om førsæljningen:</p>\r\n<p>Ø  Bæst fungerer det nær Vidercentret (Eric) kør kurser och sæljer pc-horse den vægen.</p>\r\n<p>Ø  Foderfirmorna är våra viktigaste kunder (halva omsättningen)</p>\r\n<p>Ø  Tjörnehöj är inte intresserade av SHOP (se KRAFFT i Sverige)</p>\r\n<p>Ø  Däremot vill de ha fiber/stivelse/socker og fedt i programmet</p>\r\n<p>Marknadsföring:</p>\r\n<p>Man var med på 3 mässor under 2010 med egen monter. Dær delades en folder ut om PC-Horse.</p>\r\n<p>-       Hestemæssan i Hærning</p>\r\n<p>-       Travmæssan</p>\r\n<p>-       Faglige Djurlærer-mæssan</p>\r\n<p>Hemsidor: PC-horse finns på två av Videncentrets hemsidor. Vid kontroll pekade en (www.lantman.dk/deltid) mot fel PC-Horseside. Eric åtgärdar.</p>\r\n<p>I Danmark har man tagit fram ett litet A6-kort som distribueres tillsammens med alla heste-pass under 2010 - 2011. Totalt ca 100 000 pass.</p>\r\n<p>Värt att notera: Nya EU-regler innebär att om ett visst foder påstår sig ha högre näringsupptag måste detta kunna dokumenteras.</p>\r\n<p><strong> </strong></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>IDÉER:</strong> Många goda idéer och uppslag diskuterades.</p>\r\n<p>Ø  Vi bör jobba med SÄSONGER både i programmet och på Munin. Tidsaktuella artiklar publiceras för att intressera Kunderna. Likaså är betesgräset speciellt viktigt i Danmark och Södra Sverige. Eric lovade att ta fram en text om Unghästar och om betesgräs.</p>\r\n<p>o   Jan/feb = dräktighetstid</p>\r\n<p>o   Mars/april = fölning</p>\r\n<p>o   Sommar = betestid, betesgräs, giftiga växter, ormekur?</p>\r\n<p>o   Sept/okt = Unghester, tillväxt, vaccination</p>\r\n<p>Ø  Vi bör söka efter och producera fackliga NYHETER - och portionera ut dem i små portioner med speciell tanke på foderfirmorna.</p>\r\n<p>Ø  Vi kanske ska göra som t.ex Volvo. Lägga in \"P.Ä.T. (ProgramÄndringsTillfällen) i vår kalender och planera för release och information vid dessa tidpunkter.</p>\r\n<p>Ø  Vi bör söka resurspersoner som förstärker vår \"expertstatus\" och kan hjälpa oss producera nyhetsmaterial. Dag talar med Cecilia Müller om hon vill medverka som vår Grovfoder-guru.</p>\r\n<p>Ø  Vi bör få en förbättrad funktion i programmet - t.ex något slags SMART-vindue för grovfoder som ställer krav på och underlättar för användaren att göra grovfodret först. Detta är ett krav från SLU i Miniversionen.</p>\r\n<p>Ø  Funktionen FAVORIT-foder. I ett speciellt vindue ställer man in sina favoritfoder för vissa hästtyper och situationer för visst stall. När dessa är definierade läggs favoritfodren automatisk in i fodervalet. Om ingen mängd anges visas detta foder inte i foderstaten.</p>\r\n<p>Ø  Vi kanske kan erbjuda SLU att alla Consultant kunder erhåller Foderbladet (SLUs nyhetsbrev 475 kr) kostnadsfritt. Janne undersöker med SLU.</p>\r\n<p>Ø  Vi behöver en manuell ICKE FÖRLÄNGNINGSBAR LICENS för promotion-situationer. Det kan vara en kurs eller konferens då en licens delas ut till deltagarna. När man försöker förlänga denna licens förlängs hänvisas kunden till nyköpsfönstret (newlicense). Den skulle även kunna användas när vi gör manuella ELEVLICENSER där problematiken är liknande.</p>\r\n<p>Ø  Vi bör göra en BRUKER-survey. Både till nöjda och missnöjda kunder. 10 frågor. Förslag på frågor emottages från alla.</p>\r\n<p>Ø  I mail som öppnas på mobiltelefon visas endast \"huvud2-texten på foderstaten</p>\r\n<p>Ø  Knuts vision: nästa stora steg blir v.3 - webbtjänst</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>ÅTGÄRDER eller FEL SOM SKA KORRIGERAS:</strong></p>\r\n<p><strong> </strong></p>\r\n<p>ü  Vi bör omgående ta bort alla tomma foder ur Garantifoderlistorna (beslut)</p>\r\n<p>ü  Vi upphör med årtal i namnen på Hö och Hösilagen - istället anger vi bara att de bygger på senast tillgängliga data. Se Jannes ändringar i den svenska foderlistan 10028 (Se fodernamnen och UserText) och motsvarande anpassning av texten på Munin \"Aktuelle Grovfoder\".</p>\r\n<p>ü  Priserna på SKOL-versionen ska vara samma både vid nyköp och förlängning. Janne korrigerar i Sleipner och Munin.</p>\r\n<p>ü  Typen EDUCATION saknas i Sleipner (Knut/Joakim) - innan dess kan inte nedanstående skolpolicy göras praktiskt. Ska in i alla typelistor och priser.</p>\r\n<p>ü  Janne lägger upp ny mailadress \"shop@pc-horse.com\" för att samla upp kopior på alla mail som skickas från Shop-versionen.</p>\r\n<p>ü  Janne gör en rabattkod som Eric kan använda för att ta ut licenser till tränare via Sleipner (COACH45) och som är giltig för proversionen/danmark/2011-04-01</p>\r\n<p>ü  Ny policy för SKOLE-licenser:</p>\r\n<p>o   Alla skol-licenser görs manuellt på Sleipner och faktureras</p>\r\n<p>o   Den första licensen \"SKOLANS NAVN\" är elevlicensen. Denna tas ut till fullt pris. Mailadress och telefonnr = Huvudlärare eller it-ansvarig.</p>\r\n<p>o   Till varje lärare tas därefter ut en personlig licens med 100%-koden \"TEACHER\"</p>\r\n<p>o   Janne lägger upp rabatten när typen EDUCATION finns i Sleipner</p>\r\n<p>ü  Agentfönstret i Sleipner skall ändras och kompletteras:</p>\r\n<p>o   Licens ska kunna beställas med begärd giltighetstid (dato)</p>\r\n<p>o   Alla manuella licenser i agentfönstret ska producera en faktura till agenten ( även de som utnyttjat 100% rabatter). Viktigt för vår uppföljning.</p>\r\n<p>o   Agenten ska kunna jobba med ORGANISATIONER i agentfönstret</p>\r\n<p>o   Endast respektive lands organisationer ska visas i listvinduet</p>\r\n<p>o   Endast DISCOUNTS för resp land ska visas i listvinduet</p>\r\n<p>o   När man lägger till nya USERS i en organisation ska nytt fält läggas till för \"mobil\"</p>\r\n<p>o   På sidan för UPPDATERA ORGANISATIONER ska man kunna ange ett FAST PRIS för alla licenser. Priset är <strong>bruttopriset</strong> inklusive moms före avdragen agentprovision. ??? Dvs priset som står i Munins prislista, kolla med Joakim.</p>\r\n<p>ü  Språkfel på danska hemsida korrigerades på plats. Eric har fått \"compare versions 45\" för rättelse av fler språkfel.</p>\r\n<p>ü  Ny logo Videncentret ska in på danska Splaschen (janne og Knut)</p>\r\n<p>ü  Dag tar tag i Norskt Hestecenter. Där finns mycket att önska i utbyte för den servbice vi tillhandahåller idag</p>\r\n<p>ü  Hästens EU-id ska in i programmet. Dag? Knut?</p>\r\n<p>ü  Unghestens Viktmodul har förbättrats med bl.a visning av teoretisk och verklig vikt. Janne ändrar Manualsidorna på Munin med nya skjermedumpar bl.a från unghest sid1</p>\r\n<p>ü  2.14 lanseras senast 1 mars. Nyhetspresentation på Munin</p>\r\n<p>ü  Komplettering på Munin: \"Om Din licenssträng ligger kvar på datorn (om du inte avinstallerat PC-Horse) kan du närsomhelst aktivera programmet till förlängningspriset - även om licenstiden gått ut\"</p>\r\n<p>ü  Knut testar om Mini går att förlänga på Sleipner</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>SHOP-VERSIONEN</strong></p>\r\n<p>Vi lägger stor fokus på testverksamheten hos Granngården. Knut lager ny specialexe tillsammans med Janne. Förhoppninsvis kan vi få ut ett särskilt arvode för testversionen (10 000 SEK?).</p>\r\n<p>Förslag till framtida prissättning:</p>\r\n<p>2000 SEK  = Per butik nyköp, 1000 SEK = förlängning</p>\r\n<p>Volymrabatter: Vid samtidig beställning</p>\r\n<p>20% 5 - 9 butiker</p>\r\n<p>30% 10 - 49 butiker</p>\r\n<p>50% 50 -</p>\r\n<p>Vid volymer &gt; 50 butiker erbjuder vi oss att göra speciell install.exe efter modell Granngården. Komplett med leverantörens foderlista med inlagda leverantörens riktpriser. Foderfirman betalar ett fastpris som vi fakturerar</p>\r\n<p>Om foderfirman inte vill köpa ett fördefinierat antal kan vi sälja X st rabattkoder till foderfirman. Dessa distribuerar de till sina ÅF och argumenterar för att ÅF själv ska ladda ner 46install.exe och beställa en SHOP med rabatt.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>FRAMTID &amp; STRATEGI</strong></p>\r\n<p>Under fredagens sista timmar tog vi en strategisk diskussion med Jannes Powerpoint som utgångspunkt.</p>\r\n<p>Till sist vill jag tacka Dag och Knut för gästfrihet, goda mackor och delikat torsk!</p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>','',1,67,'2011-02-13 13:31:24',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-13 13:31:24','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,3,'','',3,7,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2462,2540,'Januari 2012 - Udegående heste i vinterperioden','january201270660','<p><img alt=\"01splash200x150_ny\" src=\"images-joomla/stories/seasons/01splash200x150_ny.jpg\" height=\"150\" width=\"200\" /></p>\r\n<p>Det er mange som har hestene gående ude næsten hele året. Dette må absolut betragtes som en positiv udvikling, hvor&nbsp; unghestene har mulighed for meget og varieret motion. Det kan alligevel være på sin plads, at minde om at udegående heste, som opdrætningsform ikke blev opfundet for at forenkle og rationalisere arbejdet med unghestene. Hensigten er &nbsp;derimod at give unghestene bedre mulighed for naturlig leg og motion, noget som syntes at være en forudsætning for udvikling af den robusthed og styrke som kræves den dag unghestene sættes i systematisk træning.</p>\r\n<p>Udegående heste i vinterperioden &nbsp;skal have mulighed for, at gå ind i et lyst og tørt læskur/løsdrift med liggeplads til alle. Når det gælder fodringen, må det &nbsp;første krav være at man har grovfoder af god kvalitet til rådighed. Her kan det klart anbefales, at &nbsp;have en&nbsp; analyse af grovfoderet for at være sikker på at kvaliteten er god nok. Ungheste som går ude i vinterkulden, skal altid have fri tilgang på grovfoder, enten som hø eller wrap.</p>\r\n<p>Med basis i grovfoderanalysen kan der sætte nogle &nbsp;eksempler op&nbsp; på foderrationer , inklusiv &nbsp;kraftfoder, som dækker unghestens behov for erergi,protein, mineraler og vitaminer. For at tilpasse denne basisfoderration &nbsp;til den enkelte unghest, må &nbsp;kraftfoderet gives individuelt. Dette &nbsp;indebærer, at der er mulighed for opbinding af unghestene ved tildeling af kraftfoder. Samtidig med at&nbsp; unghestene er opbundet, kan man benytte lejligheden til at vurdere huldet, tjekke hestene for sår, skader med mere. &nbsp;På denne måde tilvænnes unghestene også til håndtering og opbinding.</p>\r\n<p>På denne tid af året er det også vigtigt, at man har et godt program for bekæmpelse af indvoldsparasitter. Kontakt evt. dyrlægen angående dette. PC-Horse har særlige funktioner for planlægging af parasitbehandling, tandbehandling, beskæring af hove og andre vigtige rutiner i stalden.</p>\r\n<p>I PC-Horse kan du afkrydse&nbsp; for ”Ønsket opdrætsintensitet”. Denne kan være Normal eller Høj. Heste som forventes at konkurrere i ung alder, særlig trav og gallopheste, bør lægges ind med Høj opdrætsintensitet. I tillæg kan du klikke af for ”Løsdrift . Ved at bruge disse valg kan du tilpasse beregningen af næringsbehovet til de konkrete forhold i din stald.</p>\r\n<p>I programmet har du også mulighed for at lægge unghestenes vægt ind, hvis du registrereer denne eller lade programmet beregne kropsvægtenud fra en registrering af af brystomfanget.</p>\r\n<p>Det vigtigste er alligevel at du løbende holder et vågent øje med unghestene, og vurderer udviklingen gennem vinteren. Dette gælder i særlig grad for unghestene i deres første vinter.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2011-02-15 15:57:14',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-12-31 23:00:00','2012-01-30 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',10,36,'','',1,3367,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2463,2541,'Januari 2012','january201286532','Januari - hu vad kallt. Även för många av hästarna. De behöver extra energi nu.<br />','',1,81,'2011-02-15 15:57:14',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-12-31 23:00:00','2012-01-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',10,36,'','',1,3367,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2464,2542,'January 2012 - Winter challenges for colts and fillies','january201252539','<img alt=\"01splash200x150_ny\" src=\"images-joomla/stories/seasons/01splash200x150_ny.jpg\" height=\"150\" width=\"200\" /><br />\r\n<p>Raising young horses outdoors in small or larger groups during the winter months is regarded as a good way of building strong, hardy horses. With access to paddocks and natural outdoor areas, horses have opportunities for varied exercise and lots of social interaction. We would do well to remember that these conditions should not be selected simply in order to rationalize and simplify the work of raising growing horses. It should also be looked upon as an extremely valuable period for natural play and exercise, a prerequisite for developing the strengths and skills that your horses will need on the day they enter into a more systematic training programme.</p>\r\n<p>Young horses kept outside during winter should have the opportunity of finding shelter in a well-lit, dry space with sufficient floor room for all to lay down at the same time.</p>\r\n<p>When it comes to feeding, providing enough good quality roughage is a must. Youngsters raised outside under winter conditions should always have free access to roughage, whether they are fed hay or haylage. If you buy some or all of your own roughage and do not have any previous experience with its nutrient composition, you should ask the vendor for a chemical analysis so that you can supplement it with protein or minerals if the quality of the roughage is below a good standard.&nbsp;&nbsp;</p>\r\n<p>Based on an analysis of the roughage, it is easy to plan a basic ration which may include supplementary concentrates and minerals to cover the general needs for protein, minerals and vitamins. In cold and windy weather, you can select the “Active horse” option in the PC-Horse program. This will provide for 10 % extra energy needed to accommodate the requirement for extra activity and thermoregulatory need. To customize this basic ration to the needs of individual horses, concentrate should be given individually. It is therefore best to keep the youngsters tied when they are eating their individual portions of grains or concentrates. Whilst tied, you should take the opportunity to evaluate body condition, check for wounds and injuries, and get your colt or filly accustomed to handling.</p>\r\n<p>In PC-Horse, you can adjust the targeted growth rate of individuals by selecting either a “Normal” or a “High” targeted growth rate when you define their characteristics. For young horses that are expected to compete at an early age, you should select a “High” growth rate, allowing for a 25 % higher energy intake than during “Normal” raising conditions. You may use a combination of the “Active horse” provision and the “Normal” or “High” targeted growth rate to customize the feeding for your local environment.&nbsp;</p>\r\n<p>In winter it also important to have a good treatment program to combat intestinal parasites. Contact your veterinarian about this. The Professional, Consultant and Education versions of PC-Horse have functions to help you plan parasite treatment, dental treatment, hoof care and other recurring treatment procedures carried out in your stable.</p>\r\n<p>In the program, you can enter the young horse’s weight, based either on the weight measurements you take yourself, or by using PC-Horse to calculate the body weight from the chest circumference taken with a measuring tape. The most important thing, however, is to regularly and carefully inspect your young horses, and pay close attention to their body condition and development during winter. This applies in particular to horses in their first year of life. Poor growth and development during this early period can become very difficult to rectify at a later stage.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2011-02-15 15:57:14',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-12-31 23:00:00','2012-01-30 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',10,36,'','',1,3367,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2465,2543,'Januari 2012','january201264431','Januari - hu vad kallt. Även för många av hästarna. De behöver extra energi nu.<br />','',1,81,'2011-02-15 15:57:14',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-12-31 23:00:00','2012-01-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',10,36,'','',1,3367,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2466,2544,'Januari 2012 - Unghester i utegang','january201234173','<p>&nbsp;<img alt=\"01splash200x150_ny\" src=\"images-joomla/stories/seasons/01splash200x150_ny.jpg\" height=\"150\" width=\"200\" /></p>\r\n<p>Det er mange som satser på utegang ved oppdrett av hester. Dette må absolutt betraktes som en positiv utvikling der unghestene har mulighet til mye og variert mosjon. Det kan likevel være på sin plass å minne om at utegang som oppdrettsform ikke ble oppfunnet for å forenkle og rasjonalisere arbeidet med unghestene. Hensikten er å gi unghestene bedre anledning til naturlig lek og mosjon, noe som synes å være en forutsetning for utvikling av den hardhet og styrke som kreves den dagen de settes i systematisk trening.</p>\r\n<p>Unghester på utegang skal ha muligheter til å gå inn i et lyst og tørt rom med liggeplass til alle. Når det gjelder fôringen må første krav være at man har grovfôr av god kvalitet. Her bør man absolutt ha analyse av grovfôret for å være sikke på at kvaliteten er god nok. Unghester som går ute i vinterkulden skal alltid ha fri tilgang på grovfôr, enten som høy eller ensilasje.</p>\r\n<p>Med basis i grovfôranalysen kan man sette opp eksempler på basisrasjoner, inkludert kraftfôr, som dekker unghestens behov for protein, mineraler og vitaminer. For å tilpasse denne basisrasjonen til den enkelte unghest må mengdene kraftfôr gis individuelt. Dette vil si at man må ha mulighet til å binde opp unghestene ved tildeling av kraftfôr. Samtidig som unghestene er oppbundet kan man benytte anledningen til å vurdere holdet, sjekke for sår og skader med mer. De blir også vant til håndtering og oppbinding.</p>\r\n<p>På denne tiden av året er det også viktig at man har et godt program for bekjempelse av innvollsparasitter. Kontakt dyrlegen angående dette. PC-Horse har egen funksjon for planlegging av parasittbehandling, tannbehandling, verking av høver og andre viktige rutiner på stallen.</p>\r\n<p>I PC-Horse kan du klikke av for ”Ønsket oppdrettsintensitet”. Denne kan være Normal eller Høy. Hester som forventes å konkurrere i ung alder, særlig trav og gallopphester, bør legges inn med Høy oppdrettsintensitet. I tillegg kan du klikke av for ”Aktiv hest (utegang). Ved å bruke disse valgene kan du tilpasse beregningen av næringsbehovet ut fra forholdene på din stall.</p>\r\n<p>I programmet har du også muligheten til å legge inn unghestenes vekt dersom du registrerer denne, eller la programmet beregner kroppsvekten ut fra registrering av brystomfanget gjort med målebånd.</p>\r\n<p>Det viktigste er likevel at du jevnlig ser over unghestene og vurderer utviklingen gjennom vinteren. Dette gjelder i særlig grad for 1-åringene.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2011-02-15 15:57:14',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-12-31 23:00:00','2012-01-30 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',10,36,'','',1,3367,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2467,2545,'January 2012 ','january201240719','Januari - hu vad kallt. Även för många av hästarna. De behöver extra energi nu.','',1,81,'2011-02-15 15:57:14',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-15 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',10,36,'','',1,3367,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2468,2546,'Januari 2012 - Unghästar i lösdrift','january201265173','<hr />\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt;\">Den här artikeln fokuserar på unghästar i kontrollerad lösdrift och deras speciella krav på utfodring. Vi kommenterar även behovet att ha en effektiv parasitkontroll. Artikeln är i original skriven av Dr Dag Ausbø på&nbsp;Universitet for miljø og biovitenskap i Norge.</span><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\"><br /></span></em></p>\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.<hr /></span></em></p>\r\n<p><img alt=\"01splash200x150_ny\" src=\"images-joomla/stories/seasons/01splash200x150_ny.jpg\" height=\"150\" width=\"200\" /></p>\r\n<p>Många satsar på kontrollerad lösdrift av unghästar. Det är en positiv utveckling som ger unghästarna stora och varierade motionsmöjligheter. Det är dock på sin plats att påminna om att lösdrift som uppfödningsform inte uppfanns för att förenkla och rationalisera arbetet med unghästar. Avsikten är att ge unghästarna bättre möjligheter till naturlig lek och motion, något som verkar vara en av förutsättningarna för att de ska utveckla den hårdhet och styrka som kommer att krävas av dem den dagen de ska sättas i systematisk träning.</p>\r\n<p>Unghästar på lösdrift ska ha möjighet att gå in i ett torrt och upplyst rum med liggplats för alla i flocken. När det gäller utfodring är det det viktigaste kravet att man har grovfoder av god kvalitet. Tumma aldrig på kravet att ha analys på grovfodret så att Du vet att kvaliteten är bra nog. Unghästarna som går ute i vinterkylan ska alltid ha fri tillgång till grovfoder, antingen i form av hö eller hösilage,</p>\r\n<p>Med grovfoderanalysen som bas kan man ställa upp exempel på basransoner, inklusive grovfoder, som täcker unghästens behov av protein, mineraler och vitaminer. För att anpassa ransonen till varje enskild unghäst bör kraftfoder ges individuellt. Det vill säga Du bör ha möjlighet att binda upp unghästarna när du ger kraftfoder. Samtidigt som de är uppbundna kan man passa på att kontrollera hästens hull, söka efter sår och skador med mera. Unghästarna vänjer sig då också vid mänsklig hantering och uppbindning, vilket de kommer att ha stor nytta av längre fram i karriären.</p>\r\n<p>Vid den här tiden på året är det också viktigt att man har ett genomtänkt program för bekämpning av inälvsparasiter. Kontakta veterinären i denna angelägenhet. När Du använder PC-Horse (pro- och Konsultversionen) finns det utmärkta funktioner för planering av avmaskning, tandbehandling, verkning och andra viktiga åtgärder som bör genomföras i stallet.</p>\r\n<p>I PC-Horse kan Du aktivera \"önskad tillväxttakt\". Den kan vara Normal eller Hög. Hästar som förväntas tävla i ung ålder, i synnerhet trav- och galopphästar, bör köras i läge Hög tillväxtintensitet. Utöver detta kan Du även välja \"Hästen går ute\". Genom att välja dessa alternativ kan du anpassa beräkningen av hästarnas näringsbehov utifrån förhållandena som gäller i Ditt stall.</p>\r\n<p>I programmet har du dessutom möjlighet att lägga in unghästarnas vikt efterhand som de växer till sig. För att göra detta enklare kan du antingen skriva in vikten, eller låta programmet automatiskt räkna om hästens bröstmått till vikt.</p>\r\n<p>Det viktigste är trots allt att Du regelbundet ser till unghästarna och värderar deras utveckling genom vinterperioden. Det gäller i synnerlig grad för 1-åringarna.</p>\r\n<p><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2011-02-15 15:57:14',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-12-31 23:00:00','2012-01-30 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',10,36,'','',1,3367,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE','');
INSERT INTO `pjtfu_content_2014-12-29` VALUES (2469,2547,'Februari 2012 - Fodring af den gamle hest','february201222817','<img alt=\"02splash200x150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/02splash200x150.jpg\" height=\"150\" width=\"200\" /><br />\r\n<p>Mange ønsker at beholde deres heste selvom de er blevet gamle og &nbsp;kun bruges ganske lidt.&nbsp; Normalt regner vi med, at heste betegnes som gamle, når de er 20 år men der er meget&nbsp; store forskelle på hvor godt heste fungerer når de bliver ældre.</p>\r\n<p>Gamle heste får ofte problemer med tænderne og dermed vanskeligheder med at tygge foderet. &nbsp;Hvis den ældre hest begynder at tabe huld, &nbsp;må vi være meget opmærksomme på foderkvaliteten.</p>\r\n<p>&nbsp;Særlig grovfoderet må ikke blive for groft og tungt fordøjeligt. Mange hesteejere foretrækker at &nbsp;give wrap i stedet for hø til gamle heste, da det&nbsp; fugtige foder er lettere at&nbsp; tygge. Af kraftfoder&nbsp; kan man&nbsp; vælge pelleteret kraftfoder eller mysli blandinger. Disse vil have en højere&nbsp; fordøjelighed&nbsp; end ubehandlet kraftfoder.&nbsp; Lidt vegetabilsk olie i rationen vil være med til at&nbsp; øge energiindholdet og dermed betyde, at hesten bedre kan holde huldet.</p>\r\n<p>Det er ikke dokumenteret, at gamle heste har et højere energibehov end yngre heste, men dårligere tænder og nedsat optagelse fra stortarmen vil kunne betyde at energiindholdet i rationen må øges .</p>\r\n<p>Effekten af alder på hestens proteinbehov er ikke dokumenteret, men enkelte undersøgelser har vist lavere fordøjelighed af protein hos gamle heste. Det vil derfor være vigtigt, at sørge for proteinkilder med en god aminosyresammensætting for at sikre at hesten kan opretholde sin muskelmasse. Af aminosyrene har der i denne forbindelse &nbsp;særligt været fokuseret på lysin og treonin.</p>\r\n<p>Der foreligger kun lidt information om ændringer i behovet for mineraler og vitaminer som følge &nbsp;af høj alder. Der er imidlertid påvist en lille nedgang i udnyttelsen&nbsp; af fosfor og et&nbsp; øget behov for vitamin C.</p>\r\n<p>Gamle heste kan få Cushings syndrom. Dette skyldes en svulst på hypofysen og fører ofte til forfangenhed. Ofte får hesten også unormal lang og tyk pels. Hester med Cushings syndrom får ofte også diabetes. Andre symptomer omfatter vægttab, nedsat appetit og hævelser over øjnene. Heste med denne lidelse tåler ikke sukker eller stivelse og man skal derfor undgå sukkerholdig foder eller almindeligt&nbsp; kraftfoder baseret på stivelsesrigt korn. Fiberrige fodertyper som primært&nbsp; fordøjes i blindtarm og stortarm vil være bedst, da disse &nbsp;kun i meget begrænset omfang giver anledning til stigende blodsukker.</p>\r\n<p>Ud fra litteraturen ser der ikke ud til, at være store forskelle &nbsp;i næringsbehovet ved stigende&nbsp; alder. Det er imidlertid vigtigt, at sørge for at hesten har gode tænder og &nbsp;generelt &nbsp;er frisk. Hvis hesten begynder at &nbsp;blive tyndere må man være omhyggelig med foderkvaliteten, sådan&nbsp; at hesten formår at tygge godt og fordøjelsen bliver bedst mulitg. Sygdomme som Cushings syndrom, diabetes, forfangenhed eller hyppig kolik &nbsp;stiller specielle krav til foderplanen og der bør søges hjælp hos fodringsrådgiveren.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2011-02-15 15:57:55',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-01-31 23:00:00','2012-02-28 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',11,37,'','',1,4408,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2470,2548,'Februari 2012','february201254522','Februari 2012<br />','',1,81,'2011-02-15 15:57:55',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-01-31 23:00:00','2012-02-28 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',11,37,'','',1,4408,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2471,2549,'February 2012 - Feeding the older horse','february201290023','<img alt=\"02splash200x150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/02splash200x150.jpg\" height=\"150\" width=\"200\" /><br /><br />\r\n<p>Many horse owners keep their horses until they are quite old, even when their use has become minimal. Generally, we estimate that a horse can be defined as “aged” or “old” from about 20 years onwards. As with humans, however, there are large individual differences in how well individual horses will function in a riding or sports environment as they get older.</p>\r\n<p>The nutritional literature gives us no clear-cut evidence to confirm that aged horses have a lower energy requirement than younger horses. Similarly, the effects of aging on a horse\'s protein needs are not very well known, although a reduced ability in older horses to digest protein has been reported. Ask your feed supplier about the protein source in your concentrate. Proteins with a good amino acid composition will ensure that the horse is able to maintain its muscle mass. The amino acids lysine and threonine have been identified as important in this respect.</p>\r\n<p>Information on possible changes in the mineral and vitamin requirements of aged horses is also sparse. Small declines in the utilization of phosphorus and an increased need for vitamin C have been noted. In general however, it can be assumed that the feeding of horses aged 20 years or more provides the same challenges as does the feeding of any adult horse, as long as the requirements for exercise and other activities are observed and taken into account.</p>\r\n<p>It is common for older horses to experience problems with the chewing of roughages as their teeth wear and new bone and enamel are not replenished at a sufficient rate. When horses aged 20 years or more do start to lose condition, special attention should be paid to feed quality. In particular, hay and other dried roughages should be leafy and not too hard to chew. Accordingly, some horse owners prefer to feed haylage to aged horses, thereby compensating for a reduced ability to chew dry roughage.</p>\r\n<p>As for the concentrate part of the ration, pelleted feeds or muesli mixes will need less chewing and will have higher digestibility than untreated grains. The addition of some vegetable oil in the ration will increase the energy content and help to prevent or reduce a loss in body condition.</p>\r\n<p>As with all other animals, including man, the likelihood of developing disease in horses increases with age. Cushing\'s disease is more common amongst older horses, and has consequences for feeding, since it affects both appetite and metabolism. Cushing’s disease is a metabolic disturbance caused by too high secretion of a hormone from the pituitary gland, which in turn leads to an excess of cortisol in the body. Symptoms of Cushing\'s include weight loss despite increased appetite, swollen eyes, and the development of a long and dense coat. Cushing’s may also predispose for serious conditions such as laminitis and diabetes. Horses with Cushing’s have a poor toleration of sugar or starch. Care should therefore be taken to reduce or eliminate sugary feeds or grain-based concentrates. As long as the horse’s teeth are in good condition, rations rich in fibre should be fed, since these are predominantly digested in the hind gut, and only cause limited blood sugar rises after a meal.</p>\r\n<p>In summary, there is no magic solution to feeding aged horses well!</p>\r\n<p>Use your PC-Horse program to adjust the ration based on body weight and level of exercise. Observe any change in body condition closely if you own a horse in the age group 20+. If it loses condition, be careful to monitor the teeth, and match the feed quality with the capacity for chewing. Reduce the size of the ration if the horse gets too fat. Watch out for diseases. Cushing\'s syndrome, diabetes, laminitis and recurrent colic episodes all require the advice of a veterinarian and a feed specialist.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2011-02-15 15:57:55',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-01-31 23:00:00','2012-02-28 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',11,37,'','',1,4408,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2472,2550,'Februari 2012','february201245581','Februari 2012<br />','',1,81,'2011-02-15 15:57:55',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-01-31 23:00:00','2012-02-28 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',11,37,'','',1,4408,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2473,2551,'Februar 2012 - Fôring av den gamle hesten','february201268508','<p>Mange ønsker å beholde hestene sine til de blir ganske gamle selv om bruken etter hvert blir minimal. Vanligvis regner vi at hestene defineres som gamle fra de er ca 20 år, men det er store forskjeller i hvor godt hestene fungerer ved økende alder.</p>\r\n<p>Det er ikke påvist at gamle hester har et lavere energibehov enn yngre hester. På samme måte er det heller ikke kjent om gamle hester har et endret proteinbehov, men enkelte har funnet lavere fordøyelighet av protein hos gamle hester. Det vil derfor være viktig å sørge for proteinkilder med god aminosyresammensetting for å sikre at hesten klarer å opprettholde muskelmassen. Av aminosyrene har det særlig vært fokusert på lysin og treonin.</p>\r\n<p>Det foreligger lite informasjon om endring i behovet for mineraler og vitaminer som følge av høy alder. Det er imidlertid påvist en liten nedgang i utnyttingen av fosfor og et økt behov for vitamin C.</p>\r\n<p>Gamle hester får ofte problemer med tennene, og dermed vansker med å tygge fôret. Dersom hesten begynner å gå ned i hold må vi være nøye med fôrkvaliteten. Særlig grovfôret må ikke bli for grovt og tungt å tygge. Enkelte hesteeiere foretrekker å gi ensilasje i stedet for høy til gamle hester, da fuktig fôr er lettere å tygge.</p>\r\n<p>Av kraftfôr kan en velge pelletert kraftfôr eller mûsli blandinger. Disse vil ære lettere å tygge og har en høyere fordøyelighet enn ubehandlet kraftfôr.&nbsp; Litt vegetabilsk olje i rasjonen vil være med å øke energiinnholdet og dermed føre til at hesten holder seg bedre.</p>\r\n<p>Med økende alder blir hesten også mer utsatt for sykdommer. Gamle hester kan få Cushings syndrom. Dette skyldes en svulst på hypofysen og fører hyppig til forfangenhet. Ofte får hestene også unormalt lang og tykke pels. Hester med Cushings syndrom får ofte diabetes. Andre symptomer omfatter vekttap trass i økt appetitt og hevelser over øynene. Hester med denne lidelsen tåler ikke sukker eller stivelse og man må derfor unngå sukkerholdig fôr eller vanlig kraftfôr basert på stivelsesrikt korn. Fiberrike fôrtyper som hovedsakelig fordøyes i blindtarm og stortarm vil være gunstig da disse i liten grad gir opphav til blodsukker.</p>\r\n<p>Ut fra litteraturen ser det ikke ut til å være store forskjeller i næringsbehovet ved økende alder. Det er imidlertid viktig å sørge for at hesten har gode tenner og er generelt frisk. Dersom hesten begynner å bli tynnere må man være nøye med fôrkvaliteten slik at hesten klarer å tygge godt og fordøyelsen blir best mulig. Sykdommer som Cushings syndrom, diabetes, forfangenhet eller hyppig kolikk vil stille spesielle krav til rasjonen og man bør søke hjelp hos veterinær eller fôringsekspert.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2011-02-15 15:57:55',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-01-31 23:00:00','2012-02-28 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',11,37,'','',1,4408,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2474,2552,'Februari 2012 - Fôring av den gamle hesten','february201291082','<p>Mange ønsker å beholde hestene sine til de blir ganske gamle selv om bruken etter hvert blir minimal. Vanligvis regner vi at hestene defineres som gamle fra de er ca 20 år, men det er store forskjeller i hvor godt hestene fungerer ved økende alder.</p>\r\n<p>Gamle hester får ofte problemer med tennene, og dermed vansker med å tygge fôret. Dersom hesten begynner å gå ned i hold må vi være nøye med fôrkvaliteten. Særlig grovfôret må ikke bli for grovt og tungt å tygge. Enkelte hesteeiere foretrekker å gi ensilasje i stedet for høy til gamle hester, da fuktig fôr er lettere å tygge. Av kraftfôr kan en velge pelletert kraftfôr eller mûsli blandinger. Disse vil ha en høyere fordøyelighet enn ubehandlet kraftfôr.&nbsp; Litt vegetabilsk olje i rasjonen vil være med å øke energiinnholdet og dermed føre til at hesten holder seg bedre.</p>\r\n<p>Det er ikke påvist at gamle hester har et høyere energibehov enn yngre hester, men dårligere tenner og nedsatt absorpsjon fra stortarmen vil kunne føre til at energiinnholdet i rasjonen må økes. Hester med luftveislidelser vil også kunne ha et høyere energibehov enn friske.</p>\r\n<p>Effekten av alder på hestens proteinbehov er ikke kjent, men enkelte har funnet lavere fordøyelighet av protein hos gamle hester. Det vil derfor være viktig å sørge for proteinkilder med god aminosyresammensetting for å sikre at hesten klarer å opprettholde muskelmassen. Av aminosyrene har det særlig vært fokusert på lysin og treonin.</p>\r\n<p>Det foreligger lite informasjon om endring i behovet for mineraler og vitaminer som følge av høy alder. Det er imidlertid påvist en liten nedgang i utnyttingen av fosfor og et økt behov for vitamin C.</p>\r\n<p>Gamle hester kan få Cushings syndrom. Dette skyldes en svulst på hypofysen og fører ofte til forfangenhet. Ofte får hestene også unormalt lang og tykke pels. Hester med Cushings syndrom får ofte også diabetes. Andre symptomer omfatter vekttap trass i økt appetitt og hevelser over øynene. Hester med denne lidelsen tåler ikke sukker eller stivelse og man må derfor unngå sukkerholdig fôr eller vanlig kraftfôr basert på stivelsesrikt korn. Fiberrike fôrtyper som hovedsakelig fordøyes i blindtarm og stortarm vil være gunstig da disse i liten grad gir opphav til blodsukker.</p>\r\n<p>Ut fra litteraturen ser det ikke ut til å være store forskjeller i næringsbehovet ved økende alder. Det er imidlertid viktig å sørge for at hesten har gode tenner og er generelt frisk. Dersom hesten begynner å bli tynnere må man være nøye med fôrkvaliteten slik at hesten klarer å tygge godt og fordøyelsen blir best mulig. Sykdommer som Cushings syndrom, diabetes, forfangenhet eller hyppig kolikk vil stille spesielle krav til rasjonen og man bør søke hjelp hos veterinær eller fôringsekspert.</p>','',1,81,'2011-02-15 15:57:55',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-01-31 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',11,37,'','',1,4408,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2475,2553,'Februari 2012 - Att utfodra äldre hästar','february20126320','<hr />\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt;\">Den här artikeln fokuserar på den äldre hästens speciella krav på utfodring. Hur Du kollar hull och tillväxt och anpassar foderstaten efter periodens speciella behov. Vi kommenterar även vikten av att kolla hästens hull och viktutveckling.&nbsp; Artikeln är i original skriven av Dr Dag Ausbø på&nbsp;Universitet for miljø og biovitenskap i Norge.</span><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\"><br /></span></em></p>\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.<hr /></span></em></p>\r\n<p><img alt=\"02splash200x150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/02splash200x150.jpg\" height=\"150\" width=\"200\" /><br /><br /></p>\r\n<p>Gamla hästar får ofta problem med tänderna, och därigenom svårt att tugga sin mat. Om hästen börjar tappa hull, måste man vara noga med fodrets kvalitet. I synnerhet får inte grovfodret vara för grovt och svårt att tugga. Vissa hästägare föredrar att ge hösilage istället för hö till sina gamla hästar, eftersom fuktigt foder är lättare att tugga. När det gäller kraftfoder kan man med fördel välja pelleterat foder eller müsli-blandningar. Dessa har en högre smältbarhet än obehandlade kraftfoder. Lite vegetabilisk olja i dagsgivan bidrar till att öka energiinnehållet och därmedl att hästen håller hullet bättre.</p>\r\n<div dir=\"ltr\">Det finns inga bevis för att gamla hästar har högre energibehov än yngre hästar, men sämre tandstatus och nedsatt upptagningsförmåga i tjocktarmen gör att energiinnehållet i fodret måste ökas. Hästar med luftvägsbesvär kräver också högre energiinnehåll än friska.</div>\r\n<div dir=\"ltr\">&nbsp;</div>\r\n<div dir=\"ltr\">Ålderseffekten på hästens proteinbehov är inte kända, men i några fall har man funnit lägre smältbarhet av proteinet hos äldre hästar. Det blir därför viktigt att tillföra proteinkällor med god aminosyresammensätting och att se till så att hästen kan bibehålla sin muskelmassa. Bland aminosyrorna har det särskilt fokuserats på lysin och treonin.</div>\r\n<div dir=\"ltr\">&nbsp;</div>\r\n<div dir=\"ltr\">Det finns relativt lite information om&nbsp; efterfrågeförändring av mineraler och vitaminer som en följd av hög ålder hos hästar. Det finns dock prov som visat en liten nedgång i upptaget av fosfor och ett ökat behov av vitamin C.</div>\r\n<div dir=\"ltr\">&nbsp;</div>\r\n<div dir=\"ltr\">Gamla hästar kan få Cushings syndrom. Detta är en tumör i hypofysen och leder ofta till fång. Äldre hästar får också ovanligt lång och tjock päls. Hästar med Cushings syndrom får ofta även diabetes. Andra symtom är viktminskning trots ökad aptit, och svullnad i ögonen. Hästar med dessa symptom tål inte socker eller stärkelse, och man måste därför undvika livsmedel med hög sockerhalt eller kraftfoder som är baserade på stärkelserika sädesslag. Fiberrika foderslag, som huvudsakligen tas upp i blindtarmen och tjocktarmen, är därför att föredra eftersom de i mindre grad ger upphov till blodsocker.</div>\r\n<div dir=\"ltr\">&nbsp;</div>\r\n<div dir=\"ltr\">Om hästen börjar tunna ut, måste Du vara försiktig med fodrens kvalitet så att hästen kan tugga väl och matsmältningen blir bästa möjlig. Sjukdomar som Cushings syndrom, diabetes, fång eller kolik ställer extra höga krav på foderstaten och man bör rådfråga en veterinär eller en foderrådgivare.</div>\r\n<div dir=\"ltr\">\r\n<p><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n</div>','',1,81,'2011-02-15 15:57:55',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-01-31 23:00:00','2012-02-29 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',11,37,'','',1,4408,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2476,2554,'Mars 2011 - nå må vi tenke på avlshoppene','march201128137','<p>For at hopperne skal kunne levere et stærkt og sundt føl må foderrationen&nbsp; være rigtig sammensat. Vi kan faktisk &nbsp;sige, at vi er begyndt at fodre årets føl alt, før de overhovedet står på staldgulvet.</p>\r\n','<p><img alt=\"foaling\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foaling.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /> <img alt=\"foaling firstfeed\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foaling firstfeed.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /></p>\r\n<p>I de sidste måneder af drægtighedstiden vokser fosteret hurtigt. Alle næringsstoffer til udvikling af fosteret&nbsp; leveres via hoppens&nbsp; blod. Mangler i hoppens foderration &nbsp;kan derfor have negativ effekt på føllet, længe før det ser dagslyset.</p>\r\n<p>Hoppens behov for energi, protein, mineraler og vitaminer øges i sidste del af drægtighedstiden. Er hoppen i godt huld behøver vi ikke tænke så meget&nbsp; på energimængden, men blot&nbsp; være opmærksomme&nbsp; på, at enkelte hopper har let ved at blive for tynde de sidste par måneder&nbsp; før foling. Det er derfor særlig vigtig at følge med hoppenes huld i denne periode.</p>\r\n<p>For at sikre proteinforsyningen bør man anvende&nbsp; en kraftfoderrblanding til avlshopperne . Denne har et højere proteinindhold i forhold til kraftfoder til sports- og konkurrenceheste. En god kraftfoderrblanding til avlshopper vil også have et højere indhold af de mineraler og vitaminer som er særlig vigtige for den høj drægtige hoppe. &nbsp;PC-Horse programmet har en omfattende foderliste hvor du hurtigt finder den kraftfoderblanding som passer til din hoppe. Du kan også sammenligne næringsindholdet i forskellige kraftfoderblandinger således at du finder den som passer bedst under dine forhold.</p>\r\n<p>Det er også vigtigt at kende næringsindholdet i det grovfoder som bliver brugt, enten det er hø eller wrap . Hvis du har analyse af dit grovfoder kan du lægge det ind i PC-Horse og definere dit eget grovfoder. Det gør du ved at åbne staldens foderliste og derefter vælge <strong>Opret nyt foder</strong> fra menuen øverst på skærmen. Skriv ind det navn du vil ha på foderet og vælge Fodertype , hø eller balleensilage (wrap). Du bliver så bedt om at vælge et <strong>Udgangsfoder. </strong>Det betyder at du fra staldens foderliste skal vælge et standardfoder som mest mulig ligner det&nbsp; foder du har (klik <img src=\"file:///Users/Janne7/Library/Caches/TemporaryItems/msoclip/0clip_image001.png\" height=\"19\" width=\"18\" />symbolet for hjælp). Derefter vælger du <strong>Opret nyt foder</strong> og lægger de værdier ind de du har fra din foderanalyse. Vær omhyggelig med at få angivet den rette tørstof&nbsp;% hvis du bruger wrap.. Denne bør du lægge ind først ved at klikke af for&nbsp; <strong>Analyseværdier, per kg tørstof. </strong>Også i denne skærm kan du klikke <img src=\"file:///Users/Janne7/Library/Caches/TemporaryItems/msoclip/0clip_image002.png\" height=\"19\" width=\"18\" />symbolet for mere information og hjælp.</p>\r\n<p>Når du anvender PC-Horse programmet til at følge op på, fodringen af avlshopperne, lægger du hoppernes bedækningsdato ind. Derefter behøver du ikke tænke så meget på hvordan næringsbehovene til den drægtige hoppe ændrer sig i løbet af drægtighedstiden . &nbsp;PC-Horse vil selv regne ud hvor langt hopperne er kommet i drægtighedstiden&nbsp; og beregne behovene ud fra dette hver gang du åbner programmet og tjekker&nbsp; fodringen&nbsp; af hoppen. I drægktighedstiden bør vi derfor tjekke foderrationen til hopperne rutinemæssig hver måned samtidig med at hoppenes hold kontrolleres. På denne måde kan du enkelt korrigere rationen i forhold til ændring af hoppens næringsbehov og huld.</p>\r\n<p>NB. Enkelte af de funktioner som er beskrevet for brug af PC-Horse programmet vil ikke være tilgængelige i de billigste versioner.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>',1,81,'2011-02-15 15:58:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-28 23:00:00','2011-03-30 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',15,1,'','',1,5778,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2477,2555,'Mars - dags att tänka på avelsstoet','march201148379','<p>För att stoet ska leverera ett starkt och sunt föl bör foderransonen vara  riktigt sammansatt. Man kan säga att fodringen av fölet har börjat  redan innan de satt hovarna i stallgolvet.      \r\n','\r\n</p>\r\n<p><img alt=\"foaling\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foaling.jpg\" width=\"300\" height=\"200\" /> <img alt=\"foaling firstfeed\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foaling firstfeed.jpg\" width=\"300\" height=\"200\" /></p>\r\n<p>Under de sista månaderna av dräktighetstiden växer fostret snabbt. All näring som krävs för utvecklingen av fostret levereras via moderns blod. Brister i stoets foderransoner kan därför ha negativ effekt på fölet långt innan det ser dagens ljus.</p>\r\n<p>Stoets behov av energi, protein, mineraler och vitaminer ökar under sista delen av dräktigheten. Ett sto med gott hull behöver vi inte tänka så mycket på när det gäller energimängderna, men du bör vara uppmärksam på att vissa ston har lätt för att tunna ut de sista månaderna före fölningen. Det är därför särskilt viktigt att uppmärksamma stoets hull under den perioden.</p>\r\n<p>För att säkerställa proteinförsärjningen bör du använda en kraftfoderblandning avsedd för dräktiga ston. Dessa har högre proteininnehåll än kraftfoder som vanligen används till sport- och tävlingshästar. Ett bra kraftfoder för avelsston ska också innehålla de mineraler och vitaminer som är särskilt viktiga för det högdräktiga stoet. När du använder PC-Horse kan du lätt välja de kraftfoderblandningar som passar bäst för ditt sto. Du kan också jämföra näringsinnehållet mellan olika kraftfoder för att vara säker på att du använder det lämpligaste.</p>\r\n<p>Det är också viktigt att känna till näringsinnehållet i det grovfoder som används - antingen det är hö eller inplastat hösilage. Om du har analysen på ditt foder (vilket vi absolut rekommenderar) är det enkelt att lägga in värdena i PC-Horse som ett eget foder. Öppna bara stallets foderlista och välj  \"Gör nytt foder\" från menyn överst på skärmen. Ge fodret ett namn och välj fodertyp Hö eller Hösilage. Välj sedan ett befintligt foder som \"mall\" så kan du använda dess standardvärden som komplement för näringsvärden som kanske saknas i din analys.(klicka  \"?\" för hjälp). Var noga med att först skriva in rätt torrstoff-värde i procent (i det särskilda fältet) om du använder hösilage.</p>\r\n<p>När Du använder PC-Horse för att följa avelstoets utveckling lägger du in stoets betäckningsdatum. Därefter behöver du inte tänka så mycket på hur näringsbehovet förändras under dräktighetstiden. Programmet räknar löpande ut hur långt stoets dräktighet framskrider och visar alltid stoets aktuella behov när du öppnar programmet. I dräktighetstider bör du rutinmässigt kolla foderransonen varje månad samtidigt som du kontrollerar stoets hull. Därigenom kan du enkelt korrigera fodergivan i förhållande till stoets näringsbehov och hull</p>\r\n<br />',1,81,'2011-02-15 15:58:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-29 23:00:00','2012-03-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',15,1,'','',1,5778,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2478,2556,'March 2011 - Now we need to think about brood mares','march201153228','<p><span id=\"result_box\" lang=\"en\"><span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\"></span>In the last third of pregnancy the growth of the foal speeds up markedly. Muscle is laid down, and the soft, cartilaginous skeleton becomes mineralized in order to support the body from the time of birth. All nutrients necessary for development of the fetus is delivered through the mother\'s blood. Deficiencies in the mare\'s feed rations may have adverse effect on the foal long before birth.&nbsp; <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\"></span></span></p>\r\n','<p><img alt=\"foaling\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foaling.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /> <img alt=\"foaling firstfeed\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foaling firstfeed.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /></p>\r\n<p>To support the mare\'s ability to deliver a strong and healthy foal, you should take extra efforts to ascertain that the mare\'s diet delivers the nutrients required, both for the mother and the developing foal. All nutrients necessary for development of the fetus comes via the mother\'s blood. Deficiencies in the mare\'s feed ration adversely affect the foal long before birth. Thus, the shaping of a winning horse starts well before the foal has taken its first steps on the stable floor! <br /> <br /> The mare\'s need for energy, protein, minerals and vitamins increases during the last part of gestation. You can check it out in PC-horse by comparing the requirements of nutrients in the eight and eleventh months respectively. &nbsp;<br /> <br /> A mare in good body condition has usually sufficient energy reserves to support her pregnancy for the first 6-9 months. You should be aware that some mares have a tendency to become too thin in the final months before delivery. It is therefore particularly important to pay attention to the mare\'s body condition in this period. We advise that you use PC-Horse monthly to keep track of the increasing requirements for nutrients as parturition approaches. <br /> <br /> Use a concentrate designed for pregnant mares to to secure protein supply. Such feeds have higher protein content than concentrates commonly used for sports- and competition horses. A good concentrate for broodmares should also contain vitamins and minerals that are especially important for the late pregnant mare. When you use PC-Horse, you can easily choose a concentrate that is well suited for your mare. You can also compare the nutrient content of concentrates from different companies, in order to get the best value for your money. <br /> <br /> It is also important to know the nutritional quality of the forage used - whether it is hay or haylage, and to use the best quality roughage with a high digestibility for your late pregnant mare. If you have analyzed your roughage (which we definitely recommend), it is easy to insert it as your own feed in PC-Horse: Open the feed list attached to your stable, and select \"Make new feed\" from the menu at the top of the screen. Give the roughage a name, and select hay or haylage as feed type. Then select an existing feed as \"template\", to get access to default values for nutrients missing in your feed analysis. (Click \"?\" for help). Be sure to enter the correct dry matter value in percent when you define your own haylage.<br /> <br /> Be sure to enter the mare\'s breeding date in the PC-Horse program as soon as you have verified the pregnancy. The program will calculate the combined requirements of mother and foal as pregnancy progresses, - every time you open PC-Horse. Make it a routine to check and adjust the feeding every month from mid-pregnancy, while simultaneously checking the mare\'s body condition.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>',1,81,'2011-02-15 15:58:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-28 23:00:00','2011-03-30 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',15,1,'','',1,5778,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2479,2557,'Mars - dags att tänka på avelsstoet','march201111483','<p>För att stoet ska leverera ett starkt och sunt föl bör foderransonen vara  riktigt sammansatt. Man kan säga att fodringen av fölet har börjat  redan innan de satt hovarna i stallgolvet.      \r\n','\r\n</p>\r\n<p><img alt=\"foaling\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foaling.jpg\" width=\"300\" height=\"200\" /> <img alt=\"foaling firstfeed\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foaling firstfeed.jpg\" width=\"300\" height=\"200\" /></p>\r\n<p>Under de sista månaderna av dräktighetstiden växer fostret snabbt. All näring som krävs för utvecklingen av fostret levereras via moderns blod. Brister i stoets foderransoner kan därför ha negativ effekt på fölet långt innan det ser dagens ljus.</p>\r\n<p>Stoets behov av energi, protein, mineraler och vitaminer ökar under sista delen av dräktigheten. Ett sto med gott hull behöver vi inte tänka så mycket på när det gäller energimängderna, men du bör vara uppmärksam på att vissa ston har lätt för att tunna ut de sista månaderna före fölningen. Det är därför särskilt viktigt att uppmärksamma stoets hull under den perioden.</p>\r\n<p>För att säkerställa proteinförsärjningen bör du använda en kraftfoderblandning avsedd för dräktiga ston. Dessa har högre proteininnehåll än kraftfoder som vanligen används till sport- och tävlingshästar. Ett bra kraftfoder för avelsston ska också innehålla de mineraler och vitaminer som är särskilt viktiga för det högdräktiga stoet. När du använder PC-Horse kan du lätt välja de kraftfoderblandningar som passar bäst för ditt sto. Du kan också jämföra näringsinnehållet mellan olika kraftfoder för att vara säker på att du använder det lämpligaste.</p>\r\n<p>Det är också viktigt att känna till näringsinnehållet i det grovfoder som används - antingen det är hö eller inplastat hösilage. Om du har analysen på ditt foder (vilket vi absolut rekommenderar) är det enkelt att lägga in värdena i PC-Horse som ett eget foder. Öppna bara stallets foderlista och välj  \"Gör nytt foder\" från menyn överst på skärmen. Ge fodret ett namn och välj fodertyp Hö eller Hösilage. Välj sedan ett befintligt foder som \"mall\" så kan du använda dess standardvärden som komplement för näringsvärden som kanske saknas i din analys.(klicka  \"?\" för hjälp). Var noga med att först skriva in rätt torrstoff-värde i procent (i det särskilda fältet) om du använder hösilage.</p>\r\n<p>När Du använder PC-Horse för att följa avelstoets utveckling lägger du in stoets betäckningsdatum. Därefter behöver du inte tänka så mycket på hur näringsbehovet förändras under dräktighetstiden. Programmet räknar löpande ut hur långt stoets dräktighet framskrider och visar alltid stoets aktuella behov när du öppnar programmet. I dräktighetstider bör du rutinmässigt kolla foderransonen varje månad samtidigt som du kontrollerar stoets hull. Därigenom kan du enkelt korrigera fodergivan i förhållande till stoets näringsbehov och hull</p>\r\n<br />',1,81,'2011-02-15 15:58:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-29 23:00:00','2012-03-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',15,1,'','',1,5778,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2480,2558,'Mars 2011 - nå må vi tenke på avlshoppene','march201197216','<p>For at hoppa skal levere et <strong>sterkt og sunt føll</strong> må fôrrasjonen være riktig sammensatt. Vi kan egentlig si at vi har begynt å fôre årets føll alt før de står på stallgulvet.</p>\r\n','<p><img alt=\"foaling\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foaling.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /> <img alt=\"foaling firstfeed\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foaling firstfeed.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /></p>\r\n<p>I de siste månedene av drektighetstida vokser fosteret raskt. All næringen til utvikling av fosteret må leveres via morens blod. Mangler i hoppas fôrrasjon kan derfor ha negativ effekt på føllet lenge før det ser dagslyset.</p>\r\n<p>Hoppa sitt behov for energi, protein, mineraler og vitaminer øker i siste del av drektighetstida. Er hoppa i godt hold behøver vi ikke tenke så mye på energimengdene, men vær oppmerksom&nbsp; på at enkelte hopper har lett for å bli tynne siste månedene før følling. Det er derfor særlig viktig å følge med hoppenes hold i denne perioden.</p>\r\n<p>For å sikre proteinforsyningen bør en bruke en kraftfôrblanding til avlshopper. Denne vil ha høyere proteininnhold enn kraftfôr til sports- og konkurransehester. En god kraftfôrblanding til avlshopper vil også ha høyere innhold av de mineraler og vitaminer som er særlig viktige for den høydrektige hoppa. PC-Horse programmet har en omfattende fôrliste der du enkelt finner den kraftfôrblandingen som passer til din hoppe. Du kan også sammenligne næringsinnholdet i forskjellige kraftfôrblandinger slik at du finner den som passer best under dine forhold.</p>\r\n<p>Det er også viktig å kjenne næringsinnholdet i det grovfôret som blir brukt, enten det er høy eller ensilasje (inplastet fôr). Dersom du har analyse av grovfôret ditt kan du legge den inn i PC-Horse og definere ditt eget grovfôr. Da åpner du stallens fôrliste og velger <strong>Opprett nytt fôr</strong> fra menyen øverst i skjermen. Skriv inn det navnet du vil ha på fôret og velg Fôrtype, høy eller surfôr (ensilasje). Du blir så bedt om å velge et <strong>Utgangsfôr. </strong>Det betyr at du skal velge fra stallens fôrliste et standardfôr som er mest mulig likt det fôret du har (klikk \"?\" symboldet for hjelp). Deretter velger du <strong>Opprett nytt fôr</strong> og legger inn de verdiene du har fra din fôranalyse. Vær nøye med å få rett tørrstoff prosent dersom du bruker ensilasje. Denne bør du legge inn først ved å klikke av for&nbsp; <strong>Analyseverdier, per kg tørrstoff. </strong>Også i denne skjermen kan du klikke \"?\" symbolet for mer informasjon og hjelp.</p>\r\n<p>Når du bruker PC-Horse programmet til å følge opp fôringen av avlshoppene dine legger du inn hoppas bedekkingsdato. Deretter behøver du ikke tenke så mye på hvordan næringsbehovene til den drektige hoppa endrer seg utover i drektighetstida. PC-Horse vil selv regne ut hvor langt hoppa er kommet i drektigheten og beregne behovene ut fra dette hver gang du åpner programmet og sjekket fôringen av hoppa. I drektighetstida bør vi derfor sjekke fôrrasjonen til hoppene rutinemessig hver måned samtidig som hoppenes hold kontrolleres. På denne måten kan du enkelt korrigere rasjonen i forhold til endring i hoppa sitt næringsbehov og hold.</p>\r\n<p>NB. Enkelte av de funksjoner som er beskrevet for bruk av PC-Horse programmet vil ikke være tilgjengelige i de billigste versjonene.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>',1,81,'2011-02-15 15:58:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-28 23:00:00','2011-03-30 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',15,1,'','',1,5778,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2481,2559,'Mars 2011','march201159304','<p>För att stoet ska leverera ett starkt och sunt föl bör foderransonen vara riktigt sammansatt. Man kan säga att fodringen av fölet har börjat redan innan de satt hovarna i stallgolvet.</p>\r\n<hr id=\"system-readmore\" />\r\n<p><img alt=\"foaling\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foaling.jpg\" width=\"300\" height=\"200\" /> <img alt=\"foaling firstfeed\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foaling firstfeed.jpg\" width=\"300\" height=\"200\" /></p>\r\n<p>Under de sista månaderna av dräktighetstiden växer fostret snabbt. All näring som krävs för utvecklingen av fostret levereras via moderns blod. Brister i stoets foderransoner kan därför ha negativ effekt på fölet långt innan det ser dagens ljus.</p>\r\n<p>Stoets behov av energi, protein, mineraler och vitaminer ökar under sista delen av dräktigheten. Ett sto med gott hull behöver vi inte tänka så mycket på när det gäller energimängderna, men du bör vara uppmärksam på att vissa ston har lätt för att tunna ut de sista månaderna före fölningen. Det är därför särskilt viktigt att uppmärksamma stoets hull under den perioden.</p>\r\n<p>För att säkerställa proteinförsärjningen bör du använda en kraftfoderblandning avsedd för dräktiga ston. Dessa har högre proteininnehåll än kraftfoder som vanligen används till sport- och tävlingshästar. Ett bra kraftfoder för avelsston ska också innehålla de mineraler och vitaminer som är särskilt viktiga för det högdräktiga stoet. När du använder PC-Horse kan du lätt välja de kraftfoderblandningar som passar bäst för ditt sto. Du kan också jämföra näringsinnehållet mellan olika kraftfoder för att vara säker på att du använder det lämpligaste.</p>\r\n<p>Det är också viktigt att känna till näringsinnehållet i det grovfoder som används - antingen det är hö eller inplastat hösilage. Om du har analysen på ditt foder (vilket vi absolut rekommenderar) är det enkelt att lägga in värdena i PC-Horse som ett eget foder. Öppna bara stallets foderlista och välj&nbsp; \"Gör nytt foder\" från menyn överst på skärmen. Ge fodret ett namn och välj fodertyp Hö eller Hösilage. Välj sedan ett befintligt foder som \"mall\" så kan du använda dess standardvärden som komplement för näringsvärden som kanske saknas i din analys.(klicka&nbsp; \"?\" för hjälp). Var noga med att först skriva in rätt torrstoff-värde i procent (i det särskilda fältet) om du använder hösilage.</p>\r\n<p>När Du använder PC-Horse för att följa avelstoets utveckling lägger du in stoets betäckningsdatum. Därefter behöver du inte tänka så mycket på hur näringsbehovet förändras under dräktighetstiden. Programmet räknar löpande ut hur långt stoets dräktighet framskrider och visar alltid stoets aktuella behov när du öppnar programmet. I dräktighetstider bör du rutinmässigt kolla foderransonen varje månad samtidigt som du kontrollerar stoets hull. Därigenom kan du enkelt korrigera fodergivan i förhållande till stoets näringsbehov och hull</p>','',1,81,'2011-02-15 15:58:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-15 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',15,1,'','',1,5778,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2482,2560,'Mars 2011 - dags att tänka på avelsstoet','mars2011','<hr />\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt;\">Den här artikeln fokuserar på&nbsp; dräktiga ston och deras speciella krav på utfodring. Hur Du kollar hull och tillväxt och anpassar foderstaten efter periodens speciella behov.&nbsp; Artikeln är i original skriven av Dr Dag Ausbø på&nbsp;Universitet for miljø og biovitenskap i Norge.</span><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\"><br /></span></em></p>\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.<hr /></span></em></p>\r\n<p>För att stoet ska leverera ett starkt och sunt föl bör foderransonen vara riktigt sammansatt. Man kan säga att fodringen av fölet har börjat redan innan det lilla livet har satt fötterna i stallgolvet.</p>\r\n','<p><img alt=\"foaling\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foaling.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /> <img alt=\"foaling firstfeed\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foaling firstfeed.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /></p>\r\n<p>Under de sista månaderna av dräktighetstiden växer fostret snabbt. All näring som krävs för utvecklingen av fostret levereras via moderns blod. Brister i stoets foderransoner kan därför ha negativ effekt på fölet långt innan det ser dagens ljus.</p>\r\n<p>Stoets behov av energi, protein, mineraler och vitaminer ökar under sista delen av dräktigheten. Ett sto med gott hull behöver vi inte tänka så mycket på när det gäller energimängderna, men du bör vara uppmärksam på att vissa ston har lätt för att tunna ut de sista månaderna före fölningen. Det är därför särskilt viktigt att uppmärksamma stoets hull under den perioden.</p>\r\n<p>För att säkerställa proteinförsärjningen bör du använda en kraftfoderblandning avsedd för dräktiga ston. Dessa har högre proteininnehåll än de kraftfoder som vanligen används till sport- och tävlingshästar. Ett bra kraftfoder för avelsston ska också innehålla de mineraler och vitaminer som är särskilt viktiga för det högdräktiga stoet. När du använder PC-Horse kan du lätt hitta de kraftfoderblandningar som passar bäst för ditt sto. Du kan också jämföra näringsinnehållet mellan olika kraftfoder för att vara säker på att du väljer det lämpligaste.</p>\r\n<p>Det är också viktigt att känna till näringsinnehållet i det grovfoder som används - antingen det är hö eller inplastat hösilage. Om du har analysen på ditt foder (vilket vi absolut rekommenderar) är det enkelt att lägga in värdena i PC-Horse som ett eget foder.Öppna bara stallets foderlista och välj&nbsp; \"Gör nytt foder\" från menyn överst på skärmen. Ge fodret ett namn och välj vilken fodertyp Hö eller hösilage. Välj sedan ett befintligt foder som \"mall\" så kan du använda dess standardvärden som komplement för näringsvärden som kanske saknas i din analys.(klicka&nbsp; \"?\" för hjälp). Var noga med att först skriva in rätt torrstoff-värde i procent (i det särskilda fältet) om du använder hösilage.</p>\r\n<p>När Du använder PC-Horseför att följa avelstoets utveckling lägger du in stoets betäckningsdatum. Därefter behöver du inte tänka så mycket på hur näringsbehovet förändras under dräktighetstiden. Programmet räknar löpande ut hur långt stoets dräktighet framskrider och visar alltid stoets aktuella behov när du öppnar programmet. I dräktighetstider bör du rutinmässigt kolla foderransonen varje månad samtidigt som du kontrollerar stoets hull. Därigenom kan du enkelt korrigera fodergivan i förhållande till stoets näringsbehov och hull.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>',1,81,'2011-02-15 15:58:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-28 23:00:00','2011-03-30 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',15,1,'','',1,5778,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2483,2561,'April 2011 - Hvordan har unghestene klaret  sig gennem vinteren?','april2011335','April er kommet og vinteren er endelig bag os. Lyse dage og en sol som varmer betyder at unghestene fælder vinterpelsen. Mange vil nu opdage at den unghest som de troede var i godt huld er blevet lidt tynd i løbet af vinteren. &nbsp;Den tykke vinterpels har skjult at hesten er blevet lidt tynd og fodringen er ikke blevet korigeret. Hvad skal vi gøre ved det?','<p>&nbsp;</p>\r\n<p><img alt=\"spring-yearlings\" src=\"images-joomla/stories/seasons/spring-yearlings.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /> <img alt=\"yearlings-look\" src=\"images-joomla/stories/seasons/yearlings-look.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /></p>\r\n<p>Hvert år kommer der bekymrede henvendelser fra hesteejere som opdager at unghesten er blevet for tynd i løbet&nbsp; af vinteren.Hesteejeren efterlyser typisk en foderplan som hurtigst muligt kan få opbygget noget huld på unghesten igen. Dette vil nu i mange tilfælde være en forkert strategi.</p>\r\n<p>Hvis en unghest er blevet for tynd bør man først kontrollere at tænderne er i orden og at hesten ikke har orm. I PC-Horse programmet er der en&nbsp; funktion kaldet \"Behandlinger\" hvor du kan lægge&nbsp; planlagte og udførte behandlinger ind for hver enkelt hest. Dette gælder Veterinærbehandlinger, Ormekur, Vaccination med mere.</p>\r\n<p>Når det gælder det fodringsmæssige bør man gå lidt forsigtig frem når en tynd unghest skal fodres op til normalt huld igen. Dette gælder særligt åringerne. Hvis man for hurtigt øger mængden af kraftfoder kan det føre til at unghesten får kompensatorisk tilvækst. Det vil sige at den begynder at vokse meget&nbsp; hurtigt. Resultatet bliver ofte, at unghesten bliver \"overbygget\", det vil sige at den blir højere over krydset end over manken. Dette er uheldig da unghesten i sådanne&nbsp; perioder er &nbsp;mere udsat for udviklingsforstyrrelser som osteochondrose (mus i led) og epifysitis (ømme vækstlinjer, særlig over forknæet ) eller mere generelt hævelser i kode og haseled.</p>\r\n<p>Vores&nbsp; råd er derfor at kontrollere foderplanen. Først må vi tjekke at unghesten får nok grovfoder og at kvaliteten af grovfoderet er god nok. Ungheste som får tildelt grovfoder ude sammen med andre heste kan let komme lavest i rangordenen og får dermed mindre tilgang til foderet end de mere dominerende&nbsp; heste. Det er derfor vigtigtat fordele foderet&nbsp; på flere pladser således at alle hestene får mulighed for at æde nok. Eventuelt må man adskille ungheste fra de mere dominerende&nbsp; ældre heste</p>\r\n<p>Yderligere bør man have en foderanalyse. Denne kan lægges ind i PC-Horse programmet således at du kontrollerer foderplanen med udgangspunkt i din egen grovfoderkvalitet. Vælg da den stald hvor du har lagt hesten ind og klik på&nbsp; fanebladet \"Opret nyt foder\" øverst i skjærmen.</p>\r\n<p>For evt. yderligere hjælp til at&nbsp; lægge&nbsp; foderanalyser ind &nbsp;klikker du <img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"Fragetecken\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/Fragetecken.jpg\" height=\"28\" width=\"23\" /> symbolet på den aktuelle skærm.</p>\r\n<p>Når grovfodermængde og kvalitet er tjekket og eventuelt justeret kontrolleres at kraftfoderet som anvendes er velegnet til ungheste og at mængden er korrekt. Dette kan du også let tjekke i PC-Horse. Hvis unghesten alligevel er for tynd&nbsp; kan mængden af&nbsp; kraftfoder øges, men ikke alt for meget. I&nbsp; PC-Horse kan du øge kraftfodermængden indtil energimengden bliver ca 120 % af behovet. Det ser du af grafikken i programmet når mængdene af kraftfoder øges. Tjek samtidigt at de øvrige behov er dækket.</p>\r\n<p>Her i &nbsp;april anbefaler vi kun bare en moderat stigning i fodermængden til&nbsp; tynde ungheste, idet det ikke varer længe før unghestene skal på græs, hvor de så kan bruge sommeren til at forbedre huldet.</p>\r\n<p>NB. Enkelte af de funktioner som er beskrevet for brug af PC-Horse programmet vil ikke være tilgængelige i de billigste versioner.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>',1,81,'2012-02-15 15:58:48',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-03-31 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',28,26,'','',1,5514,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2484,2562,'April - Hvordan har unghestene klart seg gjennom vinteren','april201177389','April er kommet og vinteren er endelig bak oss. Lyse dager og en sol som varmer gjør at unghestene feller vinterpelsen. Mange vil da se at unghesten de trodde var i fint hold har blitt for tynn i løpet av vinteren. Vinterpelsen har skjult holdet og fôringen har ikke blitt korrigert. Hva skal man da gjøre?','\r\n<p><img alt=\"spring-yearlings\" src=\"images-joomla/stories/seasons/spring-yearlings.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /> <img alt=\"yearlings-look\" src=\"images-joomla/stories/seasons/yearlings-look.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /></p>\r\n<p>Hvert år kommer det bekymrede henvendelser fra hesteeiere som oppdager at unghesten er blitt for tynn i løpet av vinteren. De ønsker da gjerne en fôrplan som raskest mulig kan få unghesten opp i fint hold igjen. Dette vil i de fleste tilfeller være feil strategi.</p>\r\n<p>Dersom en unghest er for tynn bør man først kontrollere at tennene er i orden og at den har fått de anbefalte ormekurene. I PC-Horse programmet er det en egen funksjon kalt \"Behandlinger\" der du kan legge inn planlagte og utførte behandlinger for hver enkelt hest. Dette gjelder Veterinærbehandlinger, Ormekur, Vaksinasjon med mer. Dermed er det lett å følge opp hestene og ha kontroll med at behandlingene blir fulgt opp til rett tid.</p>\r\n<p>Når det gjelder det fôringsmessige må man gå forsiktig fram når en tynn unghest skal fôres opp til normalt hold igjen. Dette gjelder særlig åringene. Dersom man brått øker mengden av kraftfôr kan dette føre til at unghesten får kompensatorisk vekst. Det vil si at den begynner å vokse veldig raskt. Dette kan vi ofte se ved at unghesten blir \"overbygd\", det vil si at den blir høyere over krysset enn over manken og får et generelt hengslete preg. Dette er uheldig da unghesten i slike perioder kan være mer utsatt for utviklingssjukdommer som osteochondrose (løse beinbiter i ledd) og epifysitt (ømme vekstsoner, særlig over framkneet) eller mer generelt fyllinger i kode og haseledd.</p>\r\n<p>Vårt råd er derfor å kontrollere fôrplanen. Først må vi sjekke at unghesten får nok grovfôr, og at kvaliteten av grovfôret er god nok. Unghester som får grovfôr ute sammen med andre hester kan lett komme lavt på rangstigen og får dermed mindre tilgang til fôret enn mer dominante hester. Det er da viktig å legge fôret ut på flere plasser slik at alle hestene får mulighet til å ete nok. Eventuelt må man skille unghestene fra mer dominante eldre hester.</p>\r\n<p>Man bør i tillegg absolutt ha en fôranalyse. Denne kan legges inn i PC-Horse programmet slik at du kontrollerer fôrplanen ut fra din egen grovfôrkvalitet. Velg da den stallen der du har lagt inn hesten og klikk fliken \"Opprett nytt fôr\" øverst i skjermen.</p>\r\n<p>For hjelp videre med å legge inn fôranalysen klikker du <img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"Fragetecken\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/Fragetecken.jpg\" height=\"28\" width=\"23\" /> symbolet i den aktuelle skjermen.</p>\r\n<p>Når grovfôrmengde og kvalitet er sjekket og eventuelt justert kontrollerer vi at kraftfôret som brukes er egnet til unghester og at mengden er korrekt. Dette kan du også lett se i PC-Horse. Dersom unghesten likevel har blitt tynn kan mengden kraftfôr økes, men ikke alt for mye. Dersom du bruker PC-Horse kan du øke kraftfôret inntil energimengden blir ca 120 % av behovet. Dette ser du av grafikken i programmet når mengdene kraftfôr økes (følg med første stolp som viser energimengden, Fôrenheter). Sjekk samtidig at de øvrige behovene er dekket (grønne stolper).</p>\r\n<p>Vi anbefaler nå i april bare en moderat økning i fôringen av tynne unghester. Poenget er at det snart er sommer og beitetid. Det er derfor viktigere å sikre at vi har gode beiter til unghestene slik at de kan bruke sommeren til å hente seg inn igjen og komme i passe hold. Husk parasittbekjempelse også i beitetida.</p>\r\n<p>NB. Enkelte av de funksjoner som er beskrevet for bruk av PC-Horse programmet vil ikke være tilgjengelige i de billigste versjonene.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>',1,81,'2012-02-15 15:58:48',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-22 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',28,26,'','',1,5514,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2485,2563,'April 2011 - How have young horses fared through the winter','april201187194','<p>&nbsp;</p>\r\nApril has arrived and winter is finally behind us. Bright days and a warming sun cause our colts to lose their winter coats. Many owners will find that young horses they thought were in good condition have actually become too thin during the winter. The winter coat makes it hard to judge body condition precisely. Perhaps feeding levels have not been adequately adjusted during winter months. What should we do now?','<div></div>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/spring-yearlings.jpg\" alt=\"spring-yearlings\" height=\"200\" width=\"300\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/yearlings-look.jpg\" alt=\"yearlings-look\" height=\"200\" width=\"300\" /></p>\r\n<p>Each year PC-Horse receives worried inquiries from horse owners who find that their colt has become too thin during the winter. Some owners may respond to the situation by cranking up feeding as quickly as possible to get their horses back into good shape. In most cases, however, this is a dangerous strategy.</p>\r\n<p>If a young horse is too thin, you should first check that the teeth are in order and that any recommended worming has been carried out. In the PC-Horse program there is a special feature called \"Treatments\" where you can enter planned and actual treatments for all horse types. This applies to Veterinary Treatments, Worming, Vaccinations and more. Using PC-Horse enables you to monitor your horses closely and ensure that treatments are given at the right time.</p>\r\n<p>Changing a horse\'s ration always needs caution. Care is needed if a thin young horse is to regain its normal condition. This is especially true for 1 year olds. If you suddenly increase the amount of concentrate, you may trigger a rapid, compensatory growth spurt. This is a period of very rapid growth, where bones and tendons lack the time needed to develop their own natural strength, and body proportions do not develop harmoniously. Such horses will often develop a lanky appearance, and be at increased risk of developing diseases such as osteochondrosis (weakened cartilages and a tendency to develop bone fragments in the joints) and swollen, painful growth zones or more generally fills in the joints of the legs.</p>\r\n<p>Our advice is to always control your rations carefully. First, ensure that the colt is getting enough roughage, and that the quality of roughage is adequate. Where horses are fed in groups, the youngest can easily be chased from the feed by older and more dominant members of the group. It is therefore important to provide the roughage in several locations simultaneously so that all horses get their share. You may also need to separate the young horses from more dominant, older horses.</p>\r\n<p>It is important to know the nutritional quality of your own roughage in this situation. An analysis of the feed is definitely an advantage, and can also be entered into your PC-Horse program to calculate a ration that is based on the quality of your own roughage. Select the stable where you entered your horse, open the feed list connected to the stable, and click the tab \"Create a new feed\".</p>\r\n<p>Help is available from the <img src=\"images-joomla/stories/pchimages/Fragetecken.jpg\" alt=\"Fragetecken\" style=\"vertical-align: middle;\" height=\"28\" width=\"23\" /> button.</p>\r\n<p>When roughage quality has been checked and amounts adjusted appropriately, it is time to adjust the provision of concentrate. Most brands listed in PC-Horse have one or more concentrate mixes made specially for young horses. If the colt has grown thin during winter, you can increase the amount of concentrate in the feed, - but not too much. In PC-Horse, you can increase the concentrate given until the the amount of energy is about 120% of the calculated requirement. If you use the graphics representation of the diet, the top column shows the energy given in relation to requirements. Check also that the requirements for the other nutrients are covered (Look for green bars!).</p>\r\n<p>In April, we only recommend a moderate increase in the plane of nutrition of thin colts. Remember that summer is just around the corner, and with it the possibility of abundant, high quality grass. On good pasture, colts will rapidly recover losses from winter and get fit again, provided also that they benefit from a good programme for parasite control.</p>\r\n<p>Please observe that some of the features of the PC-Horse program will not be available in the cheapest versions.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>',1,81,'2012-02-15 15:58:48',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-03-31 23:00:00','2011-04-30 22:59:59','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',28,26,'','',1,5514,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2486,2564,'April - Hvordan har unghestene klart seg gjennom vinteren','april201148159','April er kommet og vinteren er endelig bak oss. Lyse dager og en sol som varmer gjør at unghestene feller vinterpelsen. Mange vil da se at unghesten de trodde var i fint hold har blitt for tynn i løpet av vinteren. Vinterpelsen har skjult holdet og fôringen har ikke blitt korrigert. Hva skal man da gjøre?','\r\n<p><img alt=\"spring-yearlings\" src=\"images-joomla/stories/seasons/spring-yearlings.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /> <img alt=\"yearlings-look\" src=\"images-joomla/stories/seasons/yearlings-look.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /></p>\r\n<p>Hvert år kommer det bekymrede henvendelser fra hesteeiere som oppdager at unghesten er blitt for tynn i løpet av vinteren. De ønsker da gjerne en fôrplan som raskest mulig kan få unghesten opp i fint hold igjen. Dette vil i de fleste tilfeller være feil strategi.</p>\r\n<p>Dersom en unghest er for tynn bør man først kontrollere at tennene er i orden og at den har fått de anbefalte ormekurene. I PC-Horse programmet er det en egen funksjon kalt \"Behandlinger\" der du kan legge inn planlagte og utførte behandlinger for hver enkelt hest. Dette gjelder Veterinærbehandlinger, Ormekur, Vaksinasjon med mer. Dermed er det lett å følge opp hestene og ha kontroll med at behandlingene blir fulgt opp til rett tid.</p>\r\n<p>Når det gjelder det fôringsmessige må man gå forsiktig fram når en tynn unghest skal fôres opp til normalt hold igjen. Dette gjelder særlig åringene. Dersom man brått øker mengden av kraftfôr kan dette føre til at unghesten får kompensatorisk vekst. Det vil si at den begynner å vokse veldig raskt. Dette kan vi ofte se ved at unghesten blir \"overbygd\", det vil si at den blir høyere over krysset enn over manken og får et generelt hengslete preg. Dette er uheldig da unghesten i slike perioder kan være mer utsatt for utviklingssjukdommer som osteochondrose (løse beinbiter i ledd) og epifysitt (ømme vekstsoner, særlig over framkneet) eller mer generelt fyllinger i kode og haseledd.</p>\r\n<p>Vårt råd er derfor å kontrollere fôrplanen. Først må vi sjekke at unghesten får nok grovfôr, og at kvaliteten av grovfôret er god nok. Unghester som får grovfôr ute sammen med andre hester kan lett komme lavt på rangstigen og får dermed mindre tilgang til fôret enn mer dominante hester. Det er da viktig å legge fôret ut på flere plasser slik at alle hestene får mulighet til å ete nok. Eventuelt må man skille unghestene fra mer dominante eldre hester.</p>\r\n<p>Man bør i tillegg absolutt ha en fôranalyse. Denne kan legges inn i PC-Horse programmet slik at du kontrollerer fôrplanen ut fra din egen grovfôrkvalitet. Velg da den stallen der du har lagt inn hesten og klikk fliken \"Opprett nytt fôr\" øverst i skjermen.</p>\r\n<p>For hjelp videre med å legge inn fôranalysen klikker du <img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"Fragetecken\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/Fragetecken.jpg\" height=\"28\" width=\"23\" /> symbolet i den aktuelle skjermen.</p>\r\n<p>Når grovfôrmengde og kvalitet er sjekket og eventuelt justert kontrollerer vi at kraftfôret som brukes er egnet til unghester og at mengden er korrekt. Dette kan du også lett se i PC-Horse. Dersom unghesten likevel har blitt tynn kan mengden kraftfôr økes, men ikke alt for mye. Dersom du bruker PC-Horse kan du øke kraftfôret inntil energimengden blir ca 120 % av behovet. Dette ser du av grafikken i programmet når mengdene kraftfôr økes (følg med første stolp som viser energimengden, Fôrenheter). Sjekk samtidig at de øvrige behovene er dekket (grønne stolper).</p>\r\n<p>Vi anbefaler nå i april bare en moderat økning i fôringen av tynne unghester. Poenget er at det snart er sommer og beitetid. Det er derfor viktigere å sikre at vi har gode beiter til unghestene slik at de kan bruke sommeren til å hente seg inn igjen og komme i passe hold. Husk parasittbekjempelse også i beitetida.</p>\r\n<p>NB. Enkelte av de funksjoner som er beskrevet for bruk av PC-Horse programmet vil ikke være tilgjengelige i de billigste versjonene.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>',1,81,'2012-02-15 15:58:48',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-22 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',28,26,'','',1,5514,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2487,2565,'April 2011 - Hvordan har unghestene klart seg gjennom vinteren?','april201141778','<p>April er kommet og vinteren er endelig bak oss. Lyse dager og en sol som varmer gjør at unghestene feller vinterpelsen. Mange vil da se at unghesten de trodde var i fint hold har blitt for tynn i løpet av vinteren. Vinterpelsen har skjult holdet og fôringen har ikke blitt korrigert. Hva skal man da gjøre?</p>\r\n','<div></div>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/spring-yearlings.jpg\" alt=\"spring-yearlings\" height=\"200\" width=\"300\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/yearlings-look.jpg\" alt=\"yearlings-look\" height=\"200\" width=\"300\" /></p>\r\n<p>Hvert år kommer det bekymrede henvendelser fra hesteeiere som oppdager at unghesten er blitt for tynn i løpet av vinteren. De ønsker da gjerne en fôrplan som raskest mulig kan få unghesten opp i fint hold igjen. Dette vil i de fleste tilfeller være feil strategi.</p>\r\n<p>Dersom en unghest er for tynn bør man først kontrollere at tennene er i orden og at den har fått de anbefalte ormekurene. I PC-Horse programmet er det en egen funksjon kalt \"Behandlinger\" der du kan legge inn planlagte og utførte behandlinger for hver enkelt hest. Dette gjelder Veterinærbehandlinger, Ormekur, Vaksinasjon med mer. Dermed er det lett å følge opp hestene og ha kontroll med at behandlingene blir fulgt opp til rett tid.</p>\r\n<p>Når det gjelder det fôringsmessige må man gå forsiktig fram når en tynn unghest skal fôres opp til normalt hold igjen. Dette gjelder særlig åringene. Dersom man brått øker mengden av kraftfôr kan dette føre til at unghesten får kompensatorisk vekst. Det vil si at den begynner å vokse veldig raskt. Dette kan vi ofte se ved at unghesten blir \"overbygd\", det vil si at den blir høyere over krysset enn over manken og får et generelt hengslete preg. Dette er uheldig da unghesten i slike perioder kan være mer utsatt for utviklingssjukdommer som osteochondrose (løse beinbiter i ledd) og epifysitt (ømme vekstsoner, særlig over framkneet) eller mer generelt fyllinger i kode og haseledd.</p>\r\n<p>Vårt råd er derfor å kontrollere fôrplanen. Først må vi sjekke at unghesten får nok grovfôr, og at kvaliteten av grovfôret er god nok. Unghester som får grovfôr ute sammen med andre hester kan lett komme lavt på rangstigen og får dermed mindre tilgang til fôret enn mer dominante hester. Det er da viktig å legge fôret ut på flere plasser slik at alle hestene får mulighet til å ete nok. Eventuelt må man skille unghestene fra mer dominante eldre hester.</p>\r\n<p>Man bør i tillegg absolutt ha en fôranalyse. Denne kan legges inn i PC-Horse programmet slik at du kontrollerer fôrplanen ut fra din egen grovfôrkvalitet. Velg da den stallen der du har lagt inn hesten og klikk fliken \"Opprett nytt fôr\" øverst i skjermen.</p>\r\n<p>For hjelp videre med å legge inn fôranalysen klikker du <img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"Fragetecken\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/Fragetecken.jpg\" height=\"28\" width=\"23\" /> symbolet i den aktuelle skjermen.</p>\r\n<p>Når grovfôrmengde og kvalitet er sjekket og eventuelt justert kontrollerer vi at kraftfôret som brukes er egnet til unghester og at mengden er korrekt. Dette kan du også lett se i PC-Horse. Dersom unghesten likevel har blitt tynn kan mengden kraftfôr økes, men ikke alt for mye. Dersom du bruker PC-Horse kan du øke kraftfôret inntil energimengden blir ca 120 % av behovet. Dette ser du av grafikken i programmet når mengdene kraftfôr økes (følg med første stolpe som viser energimengden (Fôrenhetene)). Sjekk samtidig at de øvrige behovene er dekket (grønne stolper).</p>\r\n<p>Vi anbefaler nå i april bare en moderat økning i fôringen av tynne unghester. Poenget er at det snart er sommer og beitetid. Det er derfor viktigere å sikre at vi har gode beiter til unghestene slik at de kan bruke sommeren til å hente seg inn igjen og komme i passe hold. Husk parasittbekjempelse også i beitetida.</p>\r\n<p>NB. Enkelte av de funksjoner som er beskrevet for bruk av PC-Horse programmet vil ikke være tilgjengelige i de rimeligste versjonene.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>',1,81,'2012-02-15 15:58:48',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-03-31 23:00:00','2011-04-29 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',28,26,'','',1,5514,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2488,2566,'April 2011','april201125912','April er kommet og vinteren er endelig bak oss. Lyse dager og en sol som varmer gjør at unghestene feller vinterpelsen. Mange vil da se at unghesten de trodde var i fint hold har blitt for tynn i løpet av vinteren. Vinterpelsen har skjult holdet og fôringen har ikke blitt korrigert. Hva skal man da gjøre?<hr id=\"system-readmore\" />\r\n<p><img alt=\"spring-yearlings\" src=\"images-joomla/stories/seasons/spring-yearlings.jpg\" width=\"300\" height=\"200\" /> <img alt=\"yearlings-look\" src=\"images-joomla/stories/seasons/yearlings-look.jpg\" width=\"300\" height=\"200\" /></p>\r\n<p>Hvert år kommer det bekymrede henvendelser fra hesteeiere som oppdager at unghesten er blitt for tynn i løpet av vinteren. De ønsker da gjerne en fôrplan som raskest mulig kan få unghesten opp i fint hold igjen. Dette vil i de fleste tilfeller være feil strategi.</p>\r\n<p>Dersom en unghest er for tynn bør man først kontrollere at tennene er i orden og at den har fått de anbefalte ormekurene. I PC-Horse programmet er det en egen funksjon kalt \"Behandlinger\" der du kan legge inn planlagte og utførte behandlinger for hver enkelt hest. Dette gjelder Veterinærbehandlinger, Ormekur, Vaksinasjon med mer. Dermed er det lett å følge opp hestene og ha kontroll med at behandlingene blir fulgt opp til rett tid.</p>\r\n<p>Når det gjelder det fôringsmessige må man gå forsiktig fram når en tynn unghest skal fôres opp til normalt hold igjen. Dette gjelder særlig åringene. Dersom man brått øker mengden av kraftfôr kan dette føre til at unghesten får kompensatorisk vekst. Det vil si at den begynner å vokse veldig raskt. Dette kan vi ofte se ved at unghesten blir \"overbygd\", det vil si at den blir høyere over krysset enn over manken og får et generelt hengslete preg. Dette er uheldig da unghesten i slike perioder kan være mer utsatt for utviklingssjukdommer som osteochondrose (løse beinbiter i ledd) og epifysitt (ømme vekstsoner, særlig over framkneet) eller mer generelt fyllinger i kode og haseledd.</p>\r\n<p>Vårt råd er derfor å kontrollere fôrplanen. Først må vi sjekke at unghesten får nok grovfôr, og at kvaliteten av grovfôret er god nok. Unghester som får grovfôr ute sammen med andre hester kan lett komme lavt på rangstigen og får dermed mindre tilgang til fôret enn mer dominante hester. Det er da viktig å legge fôret ut på flere plasser slik at alle hestene får mulighet til å ete nok. Eventuelt må man skille unghestene fra mer dominante eldre hester.</p>\r\n<p>Man bør i tillegg absolutt ha en fôranalyse. Denne kan legges inn i PC-Horse programmet slik at du kontrollerer fôrplanen ut fra din egen grovfôrkvalitet. Velg da den stallen der du har lagt inn hesten og klikk fliken \"Opprett nytt fôr\" øverst i skjermen.</p>\r\n<p>For hjelp videre med å legge inn fôranalysen klikker du <img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"Fragetecken\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/Fragetecken.jpg\" width=\"23\" height=\"28\" /> symbolet i den aktuelle skjermen.</p>\r\n<p>Når grovfôrmengde og kvalitet er sjekket og eventuelt justert kontrollerer vi at kraftfôret som brukes er egnet til unghester og at mengden er korrekt. Dette kan du også lett se i PC-Horse. Dersom unghesten likevel har blitt tynn kan mengden kraftfôr økes, men ikke alt for mye. Dersom du bruker PC-Horse kan du øke kraftfôret inntil energimengden blir ca 120 % av behovet. Dette ser du av grafikken i programmet når mengdene kraftfôr økes (følg med første stolp som viser energimengden, Fôrenheter). Sjekk samtidig at de øvrige behovene er dekket (grønne stolper).</p>\r\n<p>Vi anbefaler nå i april bare en moderat økning i fôringen av tynne unghester. Poenget er at det snart er sommer og beitetid. Det er derfor viktigere å sikre at vi har gode beiter til unghestene slik at de kan bruke sommeren til å hente seg inn igjen og komme i passe hold. Husk parasittbekjempelse også i beitetida.</p>\r\n<p>NB. Enkelte av de funksjoner som er beskrevet for bruk av PC-Horse programmet vil ikke være tilgjengelige i de billigste versjonene.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,81,'2012-02-15 15:58:48',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-15 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',28,26,'','',1,5514,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2489,2567,'April 2011 - Hur har unghästarna klarat sig under vintern?','april201182446','<hr />\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt;\">Den här artikeln fokuserar på unghästar och deras speciella krav på utfodring. Hur Du kollar hull och tillväxt och anpassar foderstaten efter periodens speciella behov. Vi kommenterar även behovet att ha en effektiv parasitkontroll. Artikeln är i original skriven av Dr Dag Ausbø på&nbsp;Universitet for miljø og biovitenskap i Norge.</span><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\"><br /></span></em></p>\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.<hr /></span></em></p>\r\n<p>April är här och vintern ligger äntligen bakom oss. Ljusa dagar och en sol som värmer gör att unghästarna fäller vinterpälsen. Många kommer att uppmärksamma att unghästen som de trodde var i gott hull har blivit för tunn under vintern. Vinterpälsen har dolt hullet och utfodringen har inte anpassats riktigt. Vad ska man då göra? </p>\r\n<p><img alt=\"spring-yearlings\" src=\"images-joomla/stories/seasons/spring-yearlings.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /> <img alt=\"yearlings-look\" src=\"images-joomla/stories/seasons/yearlings-look.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /></p>\r\n<p>Varje år får vi bekymrade samtal från hästägare som noterat att unghästen blivit för tunn under vintern. De vill upprätta en foderstat som snabbast möjligt kan få upp unghästen i gott hull. <em>Detta är som regel en felaktig strategi.</em></p>\r\n<p>Om unghästen är för tunn bör man först kontrollera att tänderna är i ordning och att den fått de rekommenderade avmaskningarna. I PC-Horse finns det en speciell funktion - Behandlingar - där du kan lägga in planerade behandlingar för varje enskild häst. Den täcker veterinärbehandlingar, avmaskningar, vaccinationer och annat. Därmed bir det enkelt att följa upp hästarna med full koll på att behandlingarna utförs vid rätt tid.</p>\r\n<p>När det gäller ,utfodringen bör man gå försiktigt tillväga, när en tunn unghäst ska tas upp till normalt hull igen. Detta gäller i synnerhet för åringarna. Om man alltför snabbt ökar mängderna kraftfoder kan detta leda till att unghästen får en kompensatorisk tillväxt, det vill säga att den börja växa alltför snabbt. Detta visar sig som regel genom att hästen blir \"överbyggd\", den blir högre över korset än över manken och får ett generellt gängligt utseende. Det är olyckligt eftersom unghästen under den här perioden kan vara mer utsatt för utvecklingssjukdomar som <em>osteokondros </em>(lösa benbitar i leder) <em>och epifysit </em>(ömma växtzoner, särskilt framknän) eller, mer vanligt, svullnader i kotor och hasleder.</p>\r\n<p>Vårt råd är därför att gå igenom din foderstat noga. Börja med att kontrollera att unghästen får tillräckligt med grovfoder, och att kvaliteten på detta är god nog. Unghästar som får grovfoder ute tillsammans med andra hästar kan lätt hamna lågt i rang och därmed få mindre tillgång till fodret än de ranghöga (äldre) hästarna. Det är därför viktigt att lägga ut foder på flera platser i hagen så att alla individer får möjlighet att äta rätt mängd. Eventuellt kan man tvingas skilja yngre hästar från äldre, mer dominanta, hästar.</p>\r\n<p><em>Du bör alltid ha en foderanalys! </em>Lägg in den i PC-Horse så kan du kontrollera din egen grovfoderkvalitet (jämför gärna med programmets standardfoder). Välj stallet där du har hästen och klicka på fliken \"Gör eget foder\".</p>\r\n<p>Följ instruktionerna under <img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"Fragetecken\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/Fragetecken.jpg\" height=\"28\" width=\"23\" /> om du behöver hjälp.</p>\r\n<p>När grovfodermängd och kvalitet är kontrollerad (ev ändrad) kontrollerar du att kraftfodret är lämpligt för unghästar och att mängden är riktig. Detta ser du lätt i programmet. Om hästen ändå är för tunn kan mängden kraftfoder ökas, men inte alltför mycket. Om Du använder PC-Horse kan du öka kraftfodermängden upp till ca 120% av hästens behov. Detta framgår tydligt i diagrammet efterhand som mängden kraftfoder ökas (följ översta stapeln som visar energimängden i MJ). Kolla samtidigt att övriga behov blir uppfyllda (staplen blir grön).</p>\r\n<p>Vi rekommenderar, nu i april, endast en moderat ökning av utfodringen till tunna unghästar. Poängen är att det snart blir sommar och betestid. Det är därför viktigare att säkerställa att vi har goda beten för unghästarna så att de kan använda sommaren till att växa till sig och komma i gott hull. Glöm inte parasitbekämpningen - speciellt viktigt är att avmaska dagarna innan hästarna släpps på sommaret, samt även under betestiden. När det gäller avmaskning bör du rådgöra med din veterinär, då parasiter börjat uppvisa resistens mot vissa verksamma substanser i avmaskningsmedlen</p>\r\n<p>OBS. Vissa av funktionerna som beskrivits ovan kan saknas i de enklaste versionerna av PC-Horse.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,81,'2012-02-15 15:58:48',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-15 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"2012-02-16\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":0,\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',28,26,'','',1,5514,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2490,2568,'Maj 2011 - Gør hestene og markerne klar til græsningssæsonen','may201111819','<p><img alt=\"foal-diar\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foal-diar.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"bete\" src=\"images-joomla/stories/seasons/bete.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"05splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/05splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /></p>\r\n<p><strong>Efter en lang vinter er det ved at være tiden at få hestene på græs igen</strong>.&nbsp; Overgangen fra vinterfodring til græsning kan dog også give en række problemer hvis den ikke bliver forberedt rigtigt.</p>\r\n','<p>En langsom overgang fra staldfodring til afgræsning er helt afgørende. I denne overgangsperiode, hvor hesten kun ganske gradvist får adgang til mere og mere græs, fortsætter man med vinterfoderrationen, særligt stråfoderet, så bakterie­floraen i hestens fordøjelseskanal kan nå, at tilpasse sig den nye foderration. Denne overgangsfodring bør minimum strække sig over en periode på 14 dage. En ikke for kraftig, gerne lidt grovstrået græsmark vil være det bedste ved udbin­ding.</p>\r\n<p>Stribeafgræsning er også særligt velegnet om foråret.&nbsp; Ved denne metode flyttes hegnstråden hver dag lidt frem ,hvorved hestene får tildelt en ny stribe græs.</p>\r\n<p><strong>Forfangenhed er et andet problem der hører foråret til</strong>. Forår og efterår hvor vi har en kombination af lave nattetemperaturer og varme solskinsdage er problematiske. Om dagen hvor solen skinner og temperaturen er over 5 C , danner græsset ud fra fotosyntesen sukker , som bruges til græssets vækst.&nbsp; Er der frost om natten vil sukkerindholdet stadigt være højt i græsset næste morgen. Det er særligt den sukkerform der hedder fruktan, som her er problematisk. Hesten æder gerne det fruktanholdige&nbsp; græs, &nbsp;som har en ekstra sødlig smag på grund af det høje sukkerindhold. &nbsp;Da &nbsp;fruktanen er vanskelig for hesten at nedbryde i mavetarmkanalen, kan der blive dannet nogle giftstoffer som betyder, at der ophobes væske i hestens hove, især på forhovene, mere præcist mellem læderhuden og hornet.</p>\r\n<p>Denne tilstand kendes som forfangenhed. Trykket på læderhuden giver hesten så store smerter, at den prøver, at aflaste forhovene ved at \"gynge\" bagud på benet- og sætte hovens dragter først i marken og siden falde ned på tåen. En forfangen hest står derfor meget karakteristisk med benene strakt fremad.</p>\r\n<p>Pas derfor på med at sætte hesten på græs så længe der er nattefrost. Vent med at begynde indgræsningen til nattetemperaturen er nogenlunde stabil&nbsp; på min. 5 C.</p>\r\n<p><strong>Pas på parasitterne. </strong>Den lange kolde vinter har i modsætning til hvad mange tror faktisk givet de overlevende ormelarver rigtigt gode overlevelsesbetingelser. Når der er stabile lave temperaturer udenfor , ligger ormelarverne helt i dvale og med et minimalt energiforbrug. De lange perioder med snedække &nbsp;har givet ormene stabile betingelser med gode overlevelsesbetingelser til følge. De marker som hestene gik på sidst i efteråret, er dem hvor parasitbelastningen vil være størst her til foråret.&nbsp; Særligt unghestene er følsomme overfor parasitterne og bør starte afgræsningen på de \"reneste \" marker.&nbsp; De mest ormebefængte marker bør anvendes til hø.</p>\r\n<p><strong> Kig marken efter for giftige planter.</strong> Inden hestene lukkes på fold bør denne også gås grundigt igennem med hensyn til hegnets tilstand og eventuelle giftige planter. Flere giftige planter er meget hurtige i vækst om foråret og samtidig mest giftige på dette tidspunkt , det gælder f. eks for natskygge. Samtidig kan de giftige planter være svære at identificere på dette tidspunkt&nbsp; inden de er gået i blomst.</p>\r\n<p>Yderligere checkes vandforsyningen på folden og der sættes en saltsten op.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø and Landskonsulent eric Clausen.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>',1,81,'2011-02-15 15:59:09',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-04-30 23:00:00','2011-05-30 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',18,28,'','',1,3671,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2491,2569,'Maj - Gjør beitene og hestene klare for beitesesongen','may201136932','<img alt=\"foal-diar\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foal-diar.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /> <img alt=\"bete\" src=\"images-joomla/stories/seasons/bete.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /><br /><strong><br />Etter en lang vinter er det snart tid for å få hestene på beite igjen. </strong>Overgangen fra innefôring til beitegang kan imidlertid gi en del problemer dersom man ikke har gjort riktige forberedelser.','\r\n<p>Det første vi må gjøre nå er å kontrollere og eventuelt reparere gjerder og grinder. Vi bør også gå over beitene og fjerne uønskede ting som f.eks tomflasker eller rester av gammel piggtråd.&nbsp; Vi må også kontrollere at vannkilden eller drikkekar er i orden. Det må settes ut saltstein på alle beitene før hestene slippes.</p>\r\n<p>En gradvis overgang fra innefôring til beitegang er helt avgjørende. I denne overgangsperioden, der hestene gradvis får adgang til mer og mer gras, fortsetter man med rasjonen hestene har fått inne og reduserer kraftfôret.&nbsp; La hestene få sitt vanlige grovfôr (høy eller ensilasje) om morgenen før de får beitegras og om kvelden. Tiden på beite økes gradvis over én til to uker før hestene endelig kan gå på beite hele døgnet.</p>\r\n<p>Hester beiter ikke jevnt ned hele beiteområdet. De har sine favorittområder der de raskt beiter ned graset, og de har sine \"gjødselområder\" der de ikke vil beite. Det kan derfor ofte se ut som om det er godt med gras igjen på beitet, mens det egentlig er svært lite av det hestene vil ete. Vi må derfor følge godt med og flytte hestene til nytt beite i tide.</p>\r\n<p>Før hestene slippes på beite bør de få ormekur. Kontakt veterinær og be om å få en plan for ormebehandlingen som passer ditt hestehold.</p>\r\n<p>Hopper med føll og til unghester skal ha beiter av god kvalitet. Det er viktig å følge med slik at det hele tiden er rikelig med gras i beitene, ellers vil både avlshopper og unghester raskt gå ned i hold. Mest praktisk er det om vi kan ha flere beiter og så skifte mellom disse, eventuelt dele et stort beite inn i flere skifter.</p>\r\n<p>Til voksne hester som ikke trenes i beiteperioden og til ponnier kan vi klare oss med beiter av lavere kvalitet. Utmarksbeiter eller skogsbeiter vil kunne være tilstrekkelig bare områdene er store nok. &nbsp;Til hester som har lett for å bli forfangne vil også mer \"ekstensive\" beitetyper være best.</p>\r\n<p>Enkelte år kan vi få en tørkeperiode midt på sommeren, gjerne i juli. Da vil beitekvaliteten raskt kunne gå ned, så vi må hele tiden følge med utviklingen i beitene og hestenes hold.</p>\r\n<p>Her i landet har vi lange tradisjoner med utpå sommeren å slippe hester på store skogsområder eller på fjellbeite. Særlig på fjellbeite vil gjerne kvaliteten på beitegraset være svært god, men hestene må beite mange timer for å få i seg nok. Vi kan derfor ofte se at unghester og hopper med føll kan bli tynne. Vi regner likevel fjellbeite for et godt alternativ, særlig til unghester, da det i tillegg til god næring gir mye og variert mosjon. Unghester, særlig åringer, som skal gå på fjellbeite må ikke være tynne ved slipping.</p>',1,81,'2011-02-15 15:59:09',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-04-30 23:00:00','2012-05-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',18,28,'','',1,3671,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2492,2570,'May 2011 - plenty of good grass!','may201128927','<img alt=\"foal-diar\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foal-diar.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"bete\" src=\"images-joomla/stories/seasons/bete.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"05splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/05splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" />\r\n<p>After a long winter horses will again be back on lush pastures. The transition from indoor feeding to grazing requires proper preparations, if you are to avoid digestive problems and maintain a good health.</p>\r\n','<p>Needless to say, fences and gates must be in good technical condition. Take some time to tidy up the field. Remove accumulated trash (plastic, bottles, sharp items) that have \"stranded\" in the pasture during winter. Control the water supplies, and provide salt licks (sodium chloride). Horses should be wormed before they are let out to graze. Contact your veterinarian and get a plan for anthelmintic treatment schedules that functions in your district and matches your horses. The latest version of PC-Horse contains a planning module that allows you to enter your parasite treatments.</p>\r\n<p>A gradual transition from indoor feeding to pasture is crucial. During this transition period, when the horses gradually gain access to more and more grass, you should continue to give roughage (hay or silage) in the morning (before pasture) and in the evening, while reducing the amounts of concentrate. Allow for a gradual increase in the time on pasture over one to two weeks, before the horse will be out all day.</p>\r\n<p>Horses graze pastures unevenly, and have favorite areas where they quickly eat most of the available grass, whilst avoiding other areas (typically where manure is dropped). Often it looks as if there is plenty of grass left in a field, while in reality there is much less that the horses will eat. Monitor the amounts of \"available\" grass carefully, and be sure to move the horses to new pastures in time.</p>\r\n<p>Mares with foals and young horses should have the best pastures. It is important to monitor grass abundance and quality. There should always be plenty of grass available in the pasture, or you will find that both broodmares and young horses quickly lose body condition. If practical, large pastures should be subdivided and the smaller plots be used on a rotational basis.</p>\r\n<p>Adult horses and ponies can do well on pastures of lower quality, provided that they are not trained or used excessively for riding. For horses with a history of laminitis more extensive pastures will be convenient.</p>\r\n<p>Periods of drought may be expected at different times during the spring and summer season. Pasture quality drops quickly when the soil humidity is low. Look carefully for changes in grass availability and reduced body condition during a draught period !</p>\r\n<p>In PC-Horse you can calculate the approximate intake of pasture grass based on the time spent on pasture and the pasture conditions. We will explain how you can your use grazing information to formulate balanced rations for your horses in a later monthly letter on <a>www.pc-horse.com</a>.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n<p>&nbsp;</p>',1,81,'2011-02-15 15:59:09',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-04-30 23:00:00','2011-05-30 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',18,28,'','',1,3671,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2493,2571,'Maj - Gjør beitene og hestene klare for beitesesongen','may201117346','<img alt=\"foal-diar\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foal-diar.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /> <img alt=\"bete\" src=\"images-joomla/stories/seasons/bete.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /><br /><strong><br />Etter en lang vinter er det snart tid for å få hestene på beite igjen. </strong>Overgangen fra innefôring til beitegang kan imidlertid gi en del problemer dersom man ikke har gjort riktige forberedelser.','\r\n<p>Det første vi må gjøre nå er å kontrollere og eventuelt reparere gjerder og grinder. Vi bør også gå over beitene og fjerne uønskede ting som f.eks tomflasker eller rester av gammel piggtråd.&nbsp; Vi må også kontrollere at vannkilden eller drikkekar er i orden. Det må settes ut saltstein på alle beitene før hestene slippes.</p>\r\n<p>En gradvis overgang fra innefôring til beitegang er helt avgjørende. I denne overgangsperioden, der hestene gradvis får adgang til mer og mer gras, fortsetter man med rasjonen hestene har fått inne og reduserer kraftfôret.&nbsp; La hestene få sitt vanlige grovfôr (høy eller ensilasje) om morgenen før de får beitegras og om kvelden. Tiden på beite økes gradvis over én til to uker før hestene endelig kan gå på beite hele døgnet.</p>\r\n<p>Hester beiter ikke jevnt ned hele beiteområdet. De har sine favorittområder der de raskt beiter ned graset, og de har sine \"gjødselområder\" der de ikke vil beite. Det kan derfor ofte se ut som om det er godt med gras igjen på beitet, mens det egentlig er svært lite av det hestene vil ete. Vi må derfor følge godt med og flytte hestene til nytt beite i tide.</p>\r\n<p>Før hestene slippes på beite bør de få ormekur. Kontakt veterinær og be om å få en plan for ormebehandlingen som passer ditt hestehold.</p>\r\n<p>Hopper med føll og til unghester skal ha beiter av god kvalitet. Det er viktig å følge med slik at det hele tiden er rikelig med gras i beitene, ellers vil både avlshopper og unghester raskt gå ned i hold. Mest praktisk er det om vi kan ha flere beiter og så skifte mellom disse, eventuelt dele et stort beite inn i flere skifter.</p>\r\n<p>Til voksne hester som ikke trenes i beiteperioden og til ponnier kan vi klare oss med beiter av lavere kvalitet. Utmarksbeiter eller skogsbeiter vil kunne være tilstrekkelig bare områdene er store nok. &nbsp;Til hester som har lett for å bli forfangne vil også mer \"ekstensive\" beitetyper være best.</p>\r\n<p>Enkelte år kan vi få en tørkeperiode midt på sommeren, gjerne i juli. Da vil beitekvaliteten raskt kunne gå ned, så vi må hele tiden følge med utviklingen i beitene og hestenes hold.</p>\r\n<p>Her i landet har vi lange tradisjoner med utpå sommeren å slippe hester på store skogsområder eller på fjellbeite. Særlig på fjellbeite vil gjerne kvaliteten på beitegraset være svært god, men hestene må beite mange timer for å få i seg nok. Vi kan derfor ofte se at unghester og hopper med føll kan bli tynne. Vi regner likevel fjellbeite for et godt alternativ, særlig til unghester, da det i tillegg til god næring gir mye og variert mosjon. Unghester, særlig åringer, som skal gå på fjellbeite må ikke være tynne ved slipping.</p>',1,81,'2011-02-15 15:59:09',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-04-30 23:00:00','2012-05-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',18,28,'','',1,3671,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2494,2572,'Mai 2011 - Gjør beitene og hestene klare for beitesesongen','may201197158','<img alt=\"foal-diar\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foal-diar.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"bete\" src=\"images-joomla/stories/seasons/bete.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"05splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/05splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /><br /><strong>Etter en lang vinter er det snart tid for å få hestene på beite igjen. </strong>Overgangen fra innefôring til beitegang kan imidlertid gi en del problemer dersom man ikke har gjort riktige forberedelser.','<p>Start med å gå over beitene. Kontroller og reparer gjerder og grinder som trenger det. Fjern uønskede ting som tomflasker, plast og eventuelt rester av gammel piggtråd. Kontroller at drikkekar eller naturlig vannkilde er i orden. Sett ut saltstein på alle beiter før hestene slippes (Ikke så viktig hvis beitene ligger nær saltvann).</p>\r\n<p>En gradvis overgang fra innefôring til beitegang er helt avgjørende. I denne overgangsperioden, der hestene gradvis får adgang til mer og mer gras, fortsetter man med rasjonen hestene har fått inne og reduserer kraftfôret.&nbsp; La hestene få sitt vanlige grovfôr (høy eller ensilasje) om morgenen før de får beitegras og om kvelden. Tiden på beite økes gradvis over én til to uker før hestene endelig kan gå på beite hele døgnet.</p>\r\n<p>Hester beiter ikke jevnt ned hele beiteområdet. De har sine favorittområder der de raskt beiter ned graset, og de har sine \"gjødselområder\" der de ikke vil beite. Det kan derfor ofte se ut som om det er godt med gras igjen på beitet, mens det egentlig er svært lite av det hestene vil ete. Vi må derfor følge godt med og flytte hestene til nytt beite i tide.</p>\r\n<p>Før hestene slippes på beite bør de få ormekur. Kontakt veterinær og be om å få en plan for ormebehandlingen som passer ditt hestehold.</p>\r\n<p>Hopper med føll og til unghester skal ha beiter av god kvalitet. Det er viktig å følge med slik at det hele tiden er rikelig med gras i beitene, ellers vil både avlshopper og unghester raskt gå ned i hold. Mest praktisk er det om vi kan ha flere beiter og så skifte mellom disse, eventuelt dele et stort beite inn i flere skifter.</p>\r\n<p>Til voksne hester som ikke trenes i beiteperioden og til ponnier kan vi klare oss med beiter av lavere kvalitet. Utmarksbeiter eller skogsbeiter vil kunne være tilstrekkelig bare områdene er store nok. &nbsp;Til hester som har lett for å bli forfangne vil også mer \"ekstensive\" beitetyper være best.</p>\r\n<p>Enkelte år kan vi få en tørkeperiode midt på sommeren, gjerne i juli. Da vil beitekvaliteten raskt kunne gå ned, så vi må hele tiden følge med utviklingen i beitene og hestenes hold.</p>\r\n<p>Her i landet har vi lange tradisjoner med utpå sommeren å slippe hester på store skogsområder eller på fjellbeite. Særlig på fjellbeite vil gjerne kvaliteten på beitegraset være svært god, men hestene må beite mange timer for å få i seg nok. Vi kan derfor ofte se at unghester og hopper med føll kan bli tynne. Vi regner likevel fjellbeite for et godt alternativ, særlig til unghester, da det i tillegg til god næring gir mye og variert mosjon. Unghester, særlig åringer, som skal gå på fjellbeite må ikke være tynne ved slipping.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>',1,81,'2011-02-15 15:59:09',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-04-30 23:00:00','2011-05-30 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',18,28,'','',1,3671,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2495,2573,'May 2011 ','may201195172','<img alt=\"foal-diar\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foal-diar.jpg\" width=\"300\" height=\"200\" /> <img alt=\"bete\" src=\"images-joomla/stories/seasons/bete.jpg\" width=\"300\" height=\"200\" /><br /><strong><br />Etter en lang vinter er det snart tid for å få hestene på beite igjen. </strong>Overgangen fra innefôring til beitegang kan imidlertid gi en del problemer dersom man ikke har gjort riktige forberedelser.<hr id=\"system-readmore\" />\r\n<p>Det første vi må gjøre nå er å kontrollere og eventuelt reparere gjerder og grinder. Vi bør også gå over beitene og fjerne uønskede ting som f.eks tomflasker eller rester av gammel piggtråd.&nbsp; Vi må også kontrollere at vannkilden eller drikkekar er i orden. Det må settes ut saltstein på alle beitene før hestene slippes.</p>\r\n<p>En gradvis overgang fra innefôring til beitegang er helt avgjørende. I denne overgangsperioden, der hestene gradvis får adgang til mer og mer gras, fortsetter man med rasjonen hestene har fått inne og reduserer kraftfôret.&nbsp; La hestene få sitt vanlige grovfôr (høy eller ensilasje) om morgenen før de får beitegras og om kvelden. Tiden på beite økes gradvis over én til to uker før hestene endelig kan gå på beite hele døgnet.</p>\r\n<p>Hester beiter ikke jevnt ned hele beiteområdet. De har sine favorittområder der de raskt beiter ned graset, og de har sine \"gjødselområder\" der de ikke vil beite. Det kan derfor ofte se ut som om det er godt med gras igjen på beitet, mens det egentlig er svært lite av det hestene vil ete. Vi må derfor følge godt med og flytte hestene til nytt beite i tide.</p>\r\n<p>Før hestene slippes på beite bør de få ormekur. Kontakt veterinær og be om å få en plan for ormebehandlingen som passer ditt hestehold.</p>\r\n<p>Hopper med føll og til unghester skal ha beiter av god kvalitet. Det er viktig å følge med slik at det hele tiden er rikelig med gras i beitene, ellers vil både avlshopper og unghester raskt gå ned i hold. Mest praktisk er det om vi kan ha flere beiter og så skifte mellom disse, eventuelt dele et stort beite inn i flere skifter.</p>\r\n<p>Til voksne hester som ikke trenes i beiteperioden og til ponnier kan vi klare oss med beiter av lavere kvalitet. Utmarksbeiter eller skogsbeiter vil kunne være tilstrekkelig bare områdene er store nok. &nbsp;Til hester som har lett for å bli forfangne vil også mer \"ekstensive\" beitetyper være best.</p>\r\n<p>Enkelte år kan vi få en tørkeperiode midt på sommeren, gjerne i juli. Da vil beitekvaliteten raskt kunne gå ned, så vi må hele tiden følge med utviklingen i beitene og hestenes hold.</p>\r\n<p>Her i landet har vi lange tradisjoner med utpå sommeren å slippe hester på store skogsområder eller på fjellbeite. Særlig på fjellbeite vil gjerne kvaliteten på beitegraset være svært god, men hestene må beite mange timer for å få i seg nok. Vi kan derfor ofte se at unghester og hopper med føll kan bli tynne. Vi regner likevel fjellbeite for et godt alternativ, særlig til unghester, da det i tillegg til god næring gir mye og variert mosjon. Unghester, særlig åringer, som skal gå på fjellbeite må ikke være tynne ved slipping.</p>','',1,81,'2011-02-15 15:59:09',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-15 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',18,28,'','',1,3671,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2496,2574,'Maj 2011 - gör beten och hästar klara för betessäsongen','may20118309','<hr />\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt;\">Den här artikeln ger några tips om vad du ska tänka på när det gäller hästarnas beten innan du släpper ut hästarna. Artikeln är i original skriven av Dr Dag Ausbø på&nbsp;Universitet for miljø og biovitenskap i Norge.</span><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\"><br /></span></em></p>\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.<hr /></span></em></p>\r\n<p><img alt=\"05splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/05splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"foal-diar\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foal-diar.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"bete\" src=\"images-joomla/stories/seasons/bete.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /><strong><br />Efter en lång vinter är det snart dags att få ut hästarna på bete igen.</strong></p>\r\n<p><strong> </strong>Övergången från innefodring till betesgång kan emellertid ge en del problem om man inte gjort ordentliga förberedelser.</p>\r\n<p>Det första Du bör göra är att kontrollera och eventuellt reparera staket och grindar. Du bör också gå över betena och avlägsna oönskade saker som t.ex tomflaskor eller rester av gammal taggtråd eller fårnät. Glöm inte att kontrollera vattenkällor och att vattenkärlen är i ordning. Saltstenar bör vara utlagda innan hästatrna släpps lösa.</p>\r\n<p>En gradvis övergång från innefodring till betesgången är helt avgörtande. Under övergångsperioden, då hästarna succesivt får tillgång till mer och mer gräs, fortsätter Du med dagsgivan hästen fått inne och reducerar kraftfodret. Låt hästrna fortsätta med sitt vanliga grovfoder (hö eller hösilage) på morgongen, innan de ges tillgång till betesgräset, och på kvällen. Tiden på bete ökas sedan gradvis över en till två veckor innan hästran slutligen kan gå på bete hela dygnet.</p>\r\n<p>Hästar betar inte ned jämnt över hela betet. De har sina favoritområden där de snabbt äter av allt gräset, och de har sina \"toaletter\" där de inte vill beta. Det kan därför se ut som om det finns gott om gräs, medan det egentligen är ganska lite som hästran vill äta. Du bör därför vara vaksam på att flytta hästarna till ett nytt bete i tid.</p>\r\n<p>Innan de släpps ut på betet bör de avmaskas. Kontakta Din veterinär för att få rekommendation på lämpliga avmaskningskur till Dina hästar.</p>\r\n<p>Ston med fö och unghästar kräver beten med hög kvalitet. Kolla löpande att det finns rikligt med gräs på betena, annars kommer både avelsston och unghästar snabbt att förlora hull. Mest praktiskt är naturligtvis att ha flera beten så att du kan skifta mellan dessa. Eventuellt kan du dela upp ett större bete i flera mindre.</p>\r\n<p>Till vuxna hästar om ej går i träning och till ponnyer kan man som regel klara sig med beten av lägre kvalitet. Utmarksbeten eller skogsbeten duger gott om de bara är stora nog. För hästar som har lätt att få fång bör också relativt \"magra\" beten vara att föredra.</p>\r\n<p>Vissa år kan man få en torrperiod mitt under sommaren. Då kan beteskvaliteteten snabbt försämras. Du måste således följa utvecklingen och hästarnas hull&nbsp; och inte ta beten för givet.</p>\r\n<p><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2011-02-15 15:59:09',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-04-30 23:00:00','2011-05-30 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',18,28,'','',1,3671,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2497,2575,'Juni 2011 - Hesten har brug for salt !','june201176269','<p><img alt=\"06splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/06splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"grazing\" src=\"images-joomla/stories/seasons/grazing.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /><br /> Vi er kommet til juni og det er sommer. Dette betyder også at hestene nu har et større behov for salt på grund af varmen. Saltbehovet øges særlig meget for heste som trænes og følgelig sveder meget.','Vandet i hestens krop, som udgør 60-70% af kropsvægten, indeholder cirka 10 gram opløst salt per liter. Salt er helt nødvendigt for at hestens stofskifte kan fungerer. <br /> Når saltene er opløst i blod og cellevæske kaldes de ioner eller elektrolytter. Disse bidrager til at regulere vandindtaget og væskebalancen. For lidt væske i kroppen førerhurtigt til nedsat <em>præstation<br /> </em>De vigtigste elektrolytter i kroppen er natrium (Na), kalium (K) og klor (Cl). Disse salte må tilføres gennem foderet. I tillæg til de salte (eller mineraler) som findes naturlig i plantemateriale, må vi i mange situationer tilføre ekstra. Dette gør vi gennem kraftfoder, mineralblandinger og ekstra salttilskud. Almindelig kogsalt har kemisk tegn NaCl og består altså af natrium og klor. Det vil sige at når vi giver hesten nok salt har vi dækket behovet for to af de 3 viktigste elektrolytter. &nbsp;<br /> <br /> <img alt=\"juni-fig1\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig1.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /><br /> Figuren viser med blå søjler behovet for natrium i gram pr dag, og med røde søjler hvor meget salt vi må give for at dække dette behov ved forskellig træningsintensitet. Daglig saltmengde skal øges fra ca 30 gram når hesten ikke er i træning, til mere end 120 gram ved intensiv træning. Beregningene gælder for sommerhalvåret og for en hest på 500 kg. I vinterhalvåret vil behovene almindeligvis være lavere.<br /> Hvad så med Kalium? &nbsp;Kalium får vi ikke tilført ved at give salt. Det er imidlertid rigelig med kalium i græs og i grovfoder som hø og wrap. Normalt kaliumindhold i græs, hø og wrap vil være mellem 20 og 30 gram per kg tørstof. <br /> <br /> <img alt=\"juni-fig2\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig2.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /><br /> <br /> Figuren viser at behovet for kalium øger fra ca 25 gram per dag når hesten ikke trænes, til ca 50 gram pr dag ved intens trening. Hvis hesten får nok grovfoder (Brug PC-Horse til at tjekke dette) overstiger indtaget af kalium behovet med god margin. Det er derfor bare i helt spesielle tilfælde behov for at give ekstra kalium, f.eks under hårde distanceridt.<br /> <br /> Den praktiske konklusion er derfor at vi må tilsætte salt i foderrationer til heste, og at mængderne stiger relativt meget når træningsintensiteten øger, specielt i sommerhalvåret. <br /> <br /> Til heste i træning er det <strong>ikke tilstrækkelig</strong> at hænge en saltsten op i boksen. De alle fleste heste vil ikke optage nok fra saltstenen. Det bedste er at give løst salt direkte i krybben, gerne sammen med kraftfoderet. Til avlshopper og ungheste som går på græs vil det være tilstrækkeligt at sørge for at de alltid har tilgang til en saltsten.<br /> <br /> For at kontrollere at dine heste &nbsp;får nok elektrolytter (salt) kan du bruge PC-Horse programmet. Når du har lagt &nbsp;hesten ind i programmet og valgt foder til rationen skal du huske at medtage salt. Alle foderemner vil bidrage med både Na og Cl. Vent derfor med at bestemme hvor meget salt hesten skal have tilført ekstra , før du har bestemt mængden af salt i foderrationen. Klikk på mængdefeltet for salt, således at denne bliver blå, og klik derefter på \"pil op\" i feltet ovenover. Forøg mængden af salt i rationen til feltet for natrium i stolpediagrammet bliver grønt (se figur). Så er der balance mellem saltbehov og salttilførsel. <br /><br /><img alt=\"juni-fig3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig3.jpg\" height=\"298\" width=\"550\" /><br /> <br /> PC-Horse ønsker held med sommerfodringen.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>',1,81,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-05-31 23:00:00','2011-06-29 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,29,'','',1,4176,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2498,2576,'Juni - Hestene trenger salt!','june20111052','<p><img alt=\"06splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/06splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"grazing\" src=\"images-joomla/stories/seasons/grazing.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <br /><em>Programmets månadsbild - Norske Superhoppen Funny Legend med føl</em> <em>på beite</em></p>\r\n<p>Vi er kommet til juni og det er sommer. Dette betyr også at hestene nå trenger mer salt på grunn av varmen. Saltbehovet øker særlig mye for hester som trenes og svetter mye.</p>\r\n','\r\n<p>Vannet i kroppen, som utgjør 60-70% av kroppsvekten, har cirka 10 gram oppløste salter per liter. Rent vann fungerer ikke, saltene gir helt nødvendige bidrag til kroppsvæskene funksjoner.&nbsp; <br /> Når saltene er oppløst i blod og cellevæske kalles de ioner eller elektrolytter. Disse bidrar til å regulere vanninntaket og væskebalansen. For lite væske i kroppen fører raskt til nedsatt prestasjon. <br /> De viktigste elektrolyttene i kroppen er natrium (Na), kalium (K) og klor (Cl). Saltene må tilføres gjennom fôret. I tillegg til saltene (eller mineralene) som finnes naturlig i plantemateriale, må vi i mange situasjoner tilføre ekstra. Dette gjør vi gjennom kraftfôr, mineralblandinger og ekstra salttilskudd. Vanlig koksalt har kjemisk tegn NaCl og består altså av natrium og klor. Det vil si at dersom vi gir hesten nok salt har vi dekket opp to av de 3 viktigste elektrolyttene.</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig1\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig1.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\nFiguren viser med blå stolper behovet for natrium i gram pr dag, og med røde stolper hvor mye salt vi må gi for å dekke dette behovet ved ulik treningsintensitet. Daglig saltmengde må økes fra ca 30 gram når hesten ikke trenes, til mer enn 120 gram ved intens trening. Beregningene gjelder for sommerhalvåret og en hest på 500 kg. I vinterhalvåret vil behovene vanligvis være lavere.<br />Hva så med Kalium? &nbsp;Kalium får vi ikke tilført ved å gi salt. Det er imidlertid rikelig med kalium i grovfôr som gras, ensilasje og høy. Normalt kaliuminnhold i gras, ensilasje og høy vil være mellom 20 og 30 gram per kg tørrstoff.\r\n<p><img alt=\"juni-fig2\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig2.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\nFiguren viser at behovet for kalium øker fra ca 25 gram per dag når hesten ikke trenes, til vel 50 gram per dag ved intens trening. Dersom hesten får nok grovfôr (Bruk PC-Horse for å sjekke dette) overstiger inntaket av kalium behovet med god margin. Det er derfor bare i helt spesielle tilfeller behov for å gi ekstra kalium, f.eks under harde distanseritt.<br /> <br /> Den praktiske konklusjonen er derfor at vi må tilsette salt i rasjonene til hester, og at mengdene stiger relativt mye når treningsintensiteten øker, spesielt i sommerhalvåret. <br /> <br /> Til hester i trening er det <strong>ikke tilstrekkelig</strong> å henge opp en saltstein i boksen. De aller fleste hester vil ikke ete nok av saltsteinen. Det beste er å gi løst salt direkte i krybba, gjerne sammen med kraftfôret. Til avlshopper og unghester som går på beite vil det være tilstrekkelig å sørge for at de alltid har tilgang til saltstein.<br /> <br />For å kontrollere at hestene dine får nok elektrolytter (salt) kan du bruke PC-Horse programmet. Når du har lagt inn hesten i programmet og velger fôr til rasjonen skal du huske å ta med salt. Alle fôr vil bidra med både Na og Cl. Vent derfor med å bestemme hvor mye salt hesten skal få, til du har bestemt mengden av de andre fôrslagene i rasjonen. Klikk på mengdefeltet for salt, slik at dette blir blått, og klikk deretter på \"pil opp\" i feltet over. Øk mengden salt i rasjonen til feltet for natrium i stolpediagrammet blir grønt (se figur). Du har da balansert saltbehov og salttilførsel.\r\n<p><img alt=\"juni-fig3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig3.jpg\" height=\"298\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>',1,81,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-05-31 23:00:00','2012-06-29 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,29,'','',1,4176,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2499,2577,'June 2011 - Horses needs salt!','june201175872','<p><img alt=\"06splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/06splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"grazing\" src=\"images-joomla/stories/seasons/grazing.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /></p>\r\n<p><em>We have come to June, and it is summer. This means that your horses need more salt because of the heat, particularly when exercised heavily. A reduction in the fluid volume of the body quickly impairs the performance of horses.</em></p>\r\n','<p><br /><br /> The water in the body, which constitutes 60-70% of body weight, has about 10 grams of dissolved salts (minerals) per liter. The salts contribute in an essential way to the functional properties of the body fluids. When salts are dissolved in blood plasma and cell fluid we refer to them as ions or electrolytes. Water intake and fluid balance is regulated both by the water and the electrolytes. The main electrolytes in the body are sodium (Na), potassium (K) and chlorine (Cl). The horse gets its minerals through the feed. In addition to the minerals that occur naturally in plant material, we must in many situations supplement the diet to obtain mineral balance. Concentrates, mineral mixtures and additional salt supplements are used. Common cooking salt has the chemical formula NaCl, and thus consists of sodium and chlorine. When we give a horse the required amount of salt in the ration, we have covered two of the three major electrolytes.</p>\r\n<p><img alt=\"Na-Req\" src=\"images-joomla/stories/seasons/Na-Req.png\" height=\"447\" width=\"556\" /></p>\r\n<p>The graph shows the requirement for sodium in grams per day (blue bars). Red bars show how much salt (sodium chloride) we need to provide to meet this requirement at different exercise intensities. Daily salt intake must be increased from about 30 grams in a maintenance situation, to more than 120 grams when the horse is exercised intensively. Calculations apply to the summer season, and a body mass of 500 kg. During the winter, requirements will usually be lower, due to lower losses of sodium and chloride through sweat.<br /> <br /> What about potassium? We are not supplying potassium by giving salt in the diet. However, there is plenty of potassium in forage, silage and hay. Normally, the potassium content in roughages will be 20 - 30 grams per kg of dry matter.</p>\r\n<p><img alt=\"K-Req\" src=\"images-joomla/stories/seasons/K-Req.jpg\" height=\"358\" width=\"510\" /></p>\r\n<p>The graph shows an increasing potassium requirement from about 25 grams per day during maintenance conditions, to 50 grams during intensive training. When you allow your horses a sufficient roughage intake (PC-Horse will guide you), potassium requirements will be met by a good margin. It is therefore only in exceptional cases that you need to provide extra potassium, one example may be during endurance rides.<br /> <br /> The practical conclusion is that we need to add salt to the ration, in considerable amounts in periods with heavy exercise, especially in summer.<br /> <br /> For horses in training, a salt lick in the stable box is usually not adequate. Most horses will not consume enough salt in this situation. It is better to provide salt (granulated or ordinary kitchen salt) directly in the feed trough, preferably together with concentrate. For broodmares and young horses on pasture, sodium intake will be adequate provided they always have access to salt licks.<br /> <br /> To make sure that your horses are getting enough sodium (salt) you can use the PC-Horse program. Once you have defined your horse, remember to select salt together with the other feeds. All feeds contribute Na and Cl to the final diet. Therefore, it is best to add salt at the end, when you have chosen amounts of the other feeds. Select the \"Salt\" line (blue when active), and click the \"Up Arrow\" to increase the amount of salt in the ration until the sodium bar turns green (see screenshot). Congratulations: You have balanced salt requirement and salt supply!</p>\r\n<p><img alt=\"Sodium_Help\" src=\"images-joomla/stories/seasons/Sodium_Help.png\" height=\"294\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>PC-Horse wishes the best for your summer feeding!</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>',1,81,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-05-31 23:00:00','2011-06-29 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"2011-06-01\",\"publish_down\":\"2011-06-30\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,29,'','',1,4176,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2500,2578,'Juni - Hestene trenger salt!','june201135934','<p><img alt=\"06splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/06splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"grazing\" src=\"images-joomla/stories/seasons/grazing.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <br /><em>Programmets månadsbild - Norske Superhoppen Funny Legend med føl</em> <em>på beite</em></p>\r\n<p>Vi er kommet til juni og det er sommer. Dette betyr også at hestene nå trenger mer salt på grunn av varmen. Saltbehovet øker særlig mye for hester som trenes og svetter mye.</p>\r\n','\r\n<p>Vannet i kroppen, som utgjør 60-70% av kroppsvekten, har cirka 10 gram oppløste salter per liter. Rent vann fungerer ikke, saltene gir helt nødvendige bidrag til kroppsvæskene funksjoner.&nbsp; <br /> Når saltene er oppløst i blod og cellevæske kalles de ioner eller elektrolytter. Disse bidrar til å regulere vanninntaket og væskebalansen. For lite væske i kroppen fører raskt til nedsatt prestasjon. <br /> De viktigste elektrolyttene i kroppen er natrium (Na), kalium (K) og klor (Cl). Saltene må tilføres gjennom fôret. I tillegg til saltene (eller mineralene) som finnes naturlig i plantemateriale, må vi i mange situasjoner tilføre ekstra. Dette gjør vi gjennom kraftfôr, mineralblandinger og ekstra salttilskudd. Vanlig koksalt har kjemisk tegn NaCl og består altså av natrium og klor. Det vil si at dersom vi gir hesten nok salt har vi dekket opp to av de 3 viktigste elektrolyttene.</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig1\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig1.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\nFiguren viser med blå stolper behovet for natrium i gram pr dag, og med røde stolper hvor mye salt vi må gi for å dekke dette behovet ved ulik treningsintensitet. Daglig saltmengde må økes fra ca 30 gram når hesten ikke trenes, til mer enn 120 gram ved intens trening. Beregningene gjelder for sommerhalvåret og en hest på 500 kg. I vinterhalvåret vil behovene vanligvis være lavere.<br />Hva så med Kalium? &nbsp;Kalium får vi ikke tilført ved å gi salt. Det er imidlertid rikelig med kalium i grovfôr som gras, ensilasje og høy. Normalt kaliuminnhold i gras, ensilasje og høy vil være mellom 20 og 30 gram per kg tørrstoff.\r\n<p><img alt=\"juni-fig2\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig2.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\nFiguren viser at behovet for kalium øker fra ca 25 gram per dag når hesten ikke trenes, til vel 50 gram per dag ved intens trening. Dersom hesten får nok grovfôr (Bruk PC-Horse for å sjekke dette) overstiger inntaket av kalium behovet med god margin. Det er derfor bare i helt spesielle tilfeller behov for å gi ekstra kalium, f.eks under harde distanseritt.<br /> <br /> Den praktiske konklusjonen er derfor at vi må tilsette salt i rasjonene til hester, og at mengdene stiger relativt mye når treningsintensiteten øker, spesielt i sommerhalvåret. <br /> <br /> Til hester i trening er det <strong>ikke tilstrekkelig</strong> å henge opp en saltstein i boksen. De aller fleste hester vil ikke ete nok av saltsteinen. Det beste er å gi løst salt direkte i krybba, gjerne sammen med kraftfôret. Til avlshopper og unghester som går på beite vil det være tilstrekkelig å sørge for at de alltid har tilgang til saltstein.<br /> <br />For å kontrollere at hestene dine får nok elektrolytter (salt) kan du bruke PC-Horse programmet. Når du har lagt inn hesten i programmet og velger fôr til rasjonen skal du huske å ta med salt. Alle fôr vil bidra med både Na og Cl. Vent derfor med å bestemme hvor mye salt hesten skal få, til du har bestemt mengden av de andre fôrslagene i rasjonen. Klikk på mengdefeltet for salt, slik at dette blir blått, og klikk deretter på \"pil opp\" i feltet over. Øk mengden salt i rasjonen til feltet for natrium i stolpediagrammet blir grønt (se figur). Du har da balansert saltbehov og salttilførsel.\r\n<p><img alt=\"juni-fig3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig3.jpg\" height=\"298\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>',1,81,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-05-31 23:00:00','2012-06-29 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,29,'','',1,4176,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2501,2579,'Juni 2011 - Hestene trenger mer salt på grunn av varmen','june201193591','<p>Vi er kommet til juni og det er sommer. Dette betyr også at hestene nå trenger mer salt på grunn av varmen. Saltbehovet øker særlig mye for hester som trenes og svetter mye.</p>\r\n<hr />\r\n<p>Vannet i kroppen, som utgjør 60-70% av kroppsvekten, har cirka 10 gram oppløste salter per liter. Rent vann fungerer ikke, saltene gir helt nødvendige bidrag til kroppsvæskene funksjoner.&nbsp; <br /> Når saltene er oppløst i blod og cellevæske kalles de ioner eller elektrolytter. Disse bidrar til å regulere vanninntaket og væskebalansen. For lite væske i kroppen fører raskt til nedsatt prestasjon. <br /> De viktigste elektrolyttene i kroppen er natrium (Na), kalium (K) og klor (Cl). Saltene må tilføres gjennom fôret. I tillegg til saltene (eller mineralene) som finnes naturlig i plantemateriale, må vi i mange situasjoner tilføre ekstra. Dette gjør vi gjennom kraftfôr, mineralblandinger og ekstra salttilskudd. Vanlig koksalt har kjemisk tegn NaCl og består altså av natrium og klor. Det vil si at dersom vi gir hesten nok salt har vi dekket opp to av de 3 viktigste elektrolyttene.</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig1\" src=\"administrator/images-joomla/stories/seasons/juni-fig1.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\nFiguren viser med blå stolper behovet for natrium i gram pr dag, og med røde stolper hvor mye salt vi må gi for å dekke dette behovet ved ulik treningsintensitet. Daglig saltmengde må økes fra ca 30 gram når hesten ikke trenes, til mer enn 120 gram ved intens trening. Beregningene gjelder for sommerhalvåret og en hest på 500 kg. I vinterhalvåret vil behovene vanligvis være lavere.<br />Hva så med Kalium? &nbsp;Kalium får vi ikke tilført ved å gi salt. Det er imidlertid rikelig med kalium i grovfôr som gras, ensilasje og høy. Normalt kaliuminnhold i gras, ensilasje og høy vil være mellom 20 og 30 gram per kg tørrstoff.\r\n<p><img alt=\"juni-fig2\" src=\"administrator/images-joomla/stories/seasons/juni-fig2.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\nFiguren viser at behovet for kalium øker fra ca 25 gram per dag når hesten ikke trenes, til vel 50 gram per dag ved intens trening. Dersom hesten får nok grovfôr (Bruk PC-Horse for å sjekke dette) overstiger inntaket av kalium behovet med god margin. Det er derfor bare i helt spesielle tilfeller behov for å gi ekstra kalium, f.eks under harde distanseritt.<br /> <br /> Den praktiske konklusjonen er derfor at vi må tilsette salt i rasjonene til hester, og at mengdene stiger relativt mye når treningsintensiteten øker, spesielt i sommerhalvåret. <br /> <br /> Til hester i trening er det <strong>ikke tilstrekkelig</strong> å henge opp en saltstein i boksen. De aller fleste hester vil ikke ete nok av saltsteinen. Det beste er å gi løst salt direkte i krybba, gjerne sammen med kraftfôret. Til avlshopper og unghester som går på beite vil det være tilstrekkelig å sørge for at de alltid har tilgang til saltstein.<br /> <br />For å kontrollere at hestene dine får nok elektrolytter (salt) kan du bruke PC-Horse programmet. Når du har lagt inn hesten i programmet og velger fôr til rasjonen skal du huske å ta med salt. Alle fôr vil bidra med både Na og Cl. Vent derfor med å bestemme hvor mye salt hesten skal få, til du har bestemt mengden av de andre fôrslagene i rasjonen. Klikk på mengdefeltet for salt, slik at dette blir blått, og klikk deretter på \"pil opp\" i feltet over. Øk mengden salt i rasjonen til feltet for natrium i stolpediagrammet blir grønt (se figur). Du har da balansert saltbehov og salttilførsel.\r\n<p><img alt=\"juni-fig3\" src=\"administrator/images-joomla/stories/seasons/juni-fig3.jpg\" height=\"298\" width=\"550\" /></p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-05-31 23:00:00','2011-06-29 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,29,'','',1,4176,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2502,2580,'June 2011','june201170376','<p><img alt=\"06splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/06splash.jpg\" width=\"177\" height=\"133\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" width=\"200\" height=\"133\" /> <img alt=\"grazing\" src=\"images-joomla/stories/seasons/grazing.jpg\" width=\"200\" height=\"133\" /> <br /><em>Programmets månadsbild - Norske Superhoppen Funny Legend med føl</em> <em>på beite</em></p>\r\n<p>Vi er kommet til juni og det er sommer. Dette betyr også at hestene nå trenger mer salt på grunn av varmen. Saltbehovet øker særlig mye for hester som trenes og svetter mye.</p>\r\n<hr id=\"system-readmore\" />\r\n<p>Vannet i kroppen, som utgjør 60-70% av kroppsvekten, har cirka 10 gram oppløste salter per liter. Rent vann fungerer ikke, saltene gir helt nødvendige bidrag til kroppsvæskene funksjoner.&nbsp; <br /> Når saltene er oppløst i blod og cellevæske kalles de ioner eller elektrolytter. Disse bidrar til å regulere vanninntaket og væskebalansen. For lite væske i kroppen fører raskt til nedsatt prestasjon. <br /> De viktigste elektrolyttene i kroppen er natrium (Na), kalium (K) og klor (Cl). Saltene må tilføres gjennom fôret. I tillegg til saltene (eller mineralene) som finnes naturlig i plantemateriale, må vi i mange situasjoner tilføre ekstra. Dette gjør vi gjennom kraftfôr, mineralblandinger og ekstra salttilskudd. Vanlig koksalt har kjemisk tegn NaCl og består altså av natrium og klor. Det vil si at dersom vi gir hesten nok salt har vi dekket opp to av de 3 viktigste elektrolyttene.</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig1\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig1.jpg\" width=\"504\" height=\"300\" /></p>\r\nFiguren viser med blå stolper behovet for natrium i gram pr dag, og med røde stolper hvor mye salt vi må gi for å dekke dette behovet ved ulik treningsintensitet. Daglig saltmengde må økes fra ca 30 gram når hesten ikke trenes, til mer enn 120 gram ved intens trening. Beregningene gjelder for sommerhalvåret og en hest på 500 kg. I vinterhalvåret vil behovene vanligvis være lavere.<br />Hva så med Kalium? &nbsp;Kalium får vi ikke tilført ved å gi salt. Det er imidlertid rikelig med kalium i grovfôr som gras, ensilasje og høy. Normalt kaliuminnhold i gras, ensilasje og høy vil være mellom 20 og 30 gram per kg tørrstoff.\r\n<p><img alt=\"juni-fig2\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig2.jpg\" width=\"504\" height=\"300\" /></p>\r\nFiguren viser at behovet for kalium øker fra ca 25 gram per dag når hesten ikke trenes, til vel 50 gram per dag ved intens trening. Dersom hesten får nok grovfôr (Bruk PC-Horse for å sjekke dette) overstiger inntaket av kalium behovet med god margin. Det er derfor bare i helt spesielle tilfeller behov for å gi ekstra kalium, f.eks under harde distanseritt.<br /> <br /> Den praktiske konklusjonen er derfor at vi må tilsette salt i rasjonene til hester, og at mengdene stiger relativt mye når treningsintensiteten øker, spesielt i sommerhalvåret. <br /> <br /> Til hester i trening er det <strong>ikke tilstrekkelig</strong> å henge opp en saltstein i boksen. De aller fleste hester vil ikke ete nok av saltsteinen. Det beste er å gi løst salt direkte i krybba, gjerne sammen med kraftfôret. Til avlshopper og unghester som går på beite vil det være tilstrekkelig å sørge for at de alltid har tilgang til saltstein.<br /> <br />For å kontrollere at hestene dine får nok elektrolytter (salt) kan du bruke PC-Horse programmet. Når du har lagt inn hesten i programmet og velger fôr til rasjonen skal du huske å ta med salt. Alle fôr vil bidra med både Na og Cl. Vent derfor med å bestemme hvor mye salt hesten skal få, til du har bestemt mengden av de andre fôrslagene i rasjonen. Klikk på mengdefeltet for salt, slik at dette blir blått, og klikk deretter på \"pil opp\" i feltet over. Øk mengden salt i rasjonen til feltet for natrium i stolpediagrammet blir grønt (se figur). Du har da balansert saltbehov og salttilførsel.\r\n<p><img alt=\"juni-fig3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig3.jpg\" width=\"550\" height=\"298\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,81,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-15 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,29,'','',1,4176,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2503,2581,'Juni 2011 - Hästarnas  saltbehov','june201188409','<table style=\"width: 90%;\" class=\"adminform\" border=\"0\" cellpadding=\"2\" cellspacing=\"2\">\r\n<tbody>\r\n<tr class=\"row1\">\r\n<td align=\"left\" valign=\"top\">&nbsp;<hr />\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt;\">Den här artikeln fokuserar på de speciella behov som sommaren ställer på vätskekontroll för dina hästar. Artikeln är i original skriven av Dr Dag Ausbø på&nbsp;Universitet for miljø og biovitenskap i Norge.</span><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\"><br /></span></em></p>\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.</span></em></p>\r\n</td>\r\n<td id=\"original_value_introtext\" align=\"left\" valign=\"top\">\r\n<p><img alt=\"06splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/06splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"grazing\" src=\"images-joomla/stories/seasons/grazing.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <br /><em>Programmets månadsbild - Norske Superstoet Funny Legend med föl</em> <em>på bete</em></p>\r\n<p>Så är det juni och sommar, vilket betyder att hästarna nu behöver mer salt på grund av värmen. Saltbehovet ökar i särskild grad hos hästar som tränas och svettas mycket.</p>\r\n','<p>Vattnet i kroppen, som utgör 60-70% av kroppsvikten, innehåller cirka 10 gram upplösta salter per liter. Att ge endast rent vatten räcker inte, salter är helt nödvändiga som bidrag till kroppsvätskefunktionerna. <br /> När salter är upplösta i blod och cellvätska kallas de för joner eller elektrolyter. De bidrar till att reglera vattenintaget och vätskebalansen. För lite vätska i kroppen leder snabbt till nedsatt prestationsförmåga.<br /> De viktigaste elektrolyterna i kroppen är natrium (Na), kalium (K) och klor (Cl). Salterna måste tillföras genom fodret. Förutom salter (eller mineraler) som finns naturligt i växtmaterial, måste man i många fall tillföra extra mängder. Detta görs genom kraftfoder, mineralblandningar och extra tillskott av salt. Vanligt koksalt har den kemiska beteckningen NaCl och består således av natrium och klor. Det vill säga att vi genom att tillföra salt täcker upp två av de tre viktigaste elektrolyterna i hästens behov.</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig1\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig1.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\n<p>Figurens blå staplar visar behovet av natrium i gram per dag, och de röda staplarna hur mycket salt som måste ges för att täcka behovet vid olika träningsintensitet.&nbsp; Daglig saltmängd bör ökas från ca 30 gram när hästen inte tränas, till mer än 120 gram vid intensiv träning. Beräkningarna gäller för sommarhalvåret och en häst på 500 kg. Under vintern är behoven lägre.</p>\r\n<p>Vad gäller för Kalium? &nbsp;Kalium blir inte tillfört när du ger salt. Det finns emellertid rikligt med kalium i grovfoder som gräs, ensilage och hö som innehåller mellan 20 och 30 gram kalium per kg torrsubstans.</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig2\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig2.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\n<p>Figuren visar att behovet för kalium ökar från ca 25 gram per dag när hästen inte tränas upp till drygt 50 gram per dag vid intensiv träning. Om hästen får tillräckligt med grovfoder (använd PC-Horse för att kontrollera detta) överstiger intaget av kalium behovet med god marginal. Det är därför bara i mycket speciella fall som det uppstår behov av extra kalium - t.ex under hård distansritt. <br /> <br /> Den praktiska slutsatsen blir därför att vi bör tillsätta salt i dagsransonen till hästar, och att mängderna stiger relativt mycket när träningsintensiteten ökar, speciellt under sommarhalvåret.&nbsp; <br /> <br /> Till hästar i träning är <strong>det inte tillräckligt</strong> att hänga upp en saltsten i boxen. De allra flesta hästar kommer inte att äta nog av saltstenen. Det bästa är att ge löst salt direkt i krubban, gärna tillsammans med kraftfodret. Till avelston och unghästar som går på bete räcker det med att sörja för att de alltid har tillgång till saltsten.</p>\r\n<p>För att kontrollera att dina hästar får nog med elektrolyter (salt) kan du använda foderstatsprogrammet PC-Horse. När du har lagt in hästen i programmet och väljer foder till dagsgivan ska du bara lägga till salt. Alla övriga foder bidrar med Na och CI. Vänta därför med att bestämma saltmängden tills du bestämt övriga fodermängder. Klicka därefter på saltmängden och reglera mängden med pilarna tills staplen för Natrium blir grön. Då har du perfekt balans mellan saltbehov och salttillförsel.</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig3.jpg\" height=\"298\" width=\"550\" /></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>',1,81,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-05-31 23:00:00','2011-06-29 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,29,'','',1,4176,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2504,2582,'Juli 2011 - Er græsmarkerne fortsat gode nok?','july201133676','<p><img alt=\"07splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/07splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"grazing\" src=\"images-joomla/stories/seasons/grazing.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /></p>\r\n<p><strong>Vi er nu et godt stykke inde på sommeren og&nbsp; det er på tide at tænke lidt på hvordan det står til med hopper, føl og ungheste som går på græs. Er græsmarkerne stadig gode, eller begynder de at blive nedbidte og slidte? </strong></p>\r\n<p>Hvor godt græsmarkerne klarer &nbsp;sommeren afhænger af flere ting. Markens&nbsp; produktion af græs varierer meget&nbsp; afhængig af &nbsp;forhold som nedbør, temperatur, plantesammensætting og gødskning. Plantevæksten er størst tidlig på sommeren. Siden aftager både væksten &nbsp;og kvaliteten. Vi skal derfor regne med, at græsmarker som tidligt på sommeren kan give tilstrækkelig græs til hestene, hen på sensommeren ikke ikke længere vokser så kraftigt</p>\r\n<p>Når hestene går på græs afgræsser de ikke hele marken jævnt. Enkelte områder &nbsp;bides helt ned&nbsp; mens andre områder bliver brugt til&nbsp; gødeområder. På disse gødeområder er det meget forvokset græs som hestene ikke vil æde.</p>\r\n<p>Når hestene går på et græsningsområde hele sommeren får græsmarken ikke meget tid til hvile. &nbsp;&nbsp;Vi får en bedre udnyttelse af græsmarken hvis den opdeles i flere mindre indhegninger som så anvendes skiftevis. &nbsp;På denne måde for græsmarken til til hvile og til ny vækst før hestene igen slippes ud på marken. I hvileperioden kan vi give marken gødning, pudse af gammelt græs, fjerne hestepærer og evt fjerne hestepærer.</p>\r\n<p>Græsmarker som kun anvendes til heste vil efterhånden blive af dårligere og dårligere kvalitet. Dette kan modvirkes ved, at lægge markerne om med jævne mellemrum. En del græsmarker til heste bliver dog kun meget sjældent lagt om og her kan det være til stor hjælp hvis disse marker i perioder bliver afgræsset af andre dyrearter f.eks kvæg eller får. En sådan strategi vil også reducere parasitsmitten da heste indvoldorm som ender i fordøjelsessystemmet hos andre dyrearter vil gå til grunde.</p>\r\n<p><strong>Kan vi bruge PC-Horse programmet til at beregne hestenes næringsoptagelse&nbsp; på græsmarken?</strong></p>\r\n<p>I PC-Horse finder du en særlig \"græsningsmodul\". Her giver du oplysninger om kvaliteten af &nbsp;dine græsmarker og hvor mange timer &nbsp;dagligt hestene går på græs. For at få&nbsp; valg mulighederne &nbsp;om græs frem&nbsp; må du først vælge hest og så vælge noget afgræsningsgræs&nbsp;&nbsp; fra foderlisten. Når du har gjort dette får du frem&nbsp; \"Hesten går på græs\".</p>\r\n<p><img alt=\"juli_fig1\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juli_fig1.png\" height=\"143\" width=\"192\" /></p>\r\n<p>Dersom du klikker \"Hesten går på græs\" får du nederst i skærmen &nbsp;et valg for type af græs&nbsp; og græsningstid.</p>\r\n<p><img alt=\"juli_fig2\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juli_fig2.png\" height=\"65\" width=\"240\" /></p>\r\n<p>Her kan du lægge ind hvor mange timer per dag hesten går på græs og give oplysninger om grasmængde på marken. Husk også at ændre fra forårsgræs/ &nbsp;til sommergræs og evt til efterårsgræs, når du vælger græs fra foderlisten.</p>\r\n<p>Eftersom hestene ikke går på græs hele døgnet vil græsmodulen regne ud cirka hvor meget&nbsp; vi kan regne at hestene æder i et givent antal timer. Ved denne beregning er det tatget hensyn til hestens naturlige afgræsningsmønster. Det vil sige at den æder jævnt den første tid, for siden at holde nogle pauser til hvile og anden aktivitet.</p>\r\n<p>Beregningene af hvad hestene optager på græs vil alttid være usikker, så følg godt med&nbsp; græssets udviling og hestenes huld sådan at du kan korrigere efter behov.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2011-02-15 15:59:44',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-06-30 23:00:00','2011-07-30 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',14,30,'','',1,2920,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2505,2583,'Juli - Er beitene fortsatt gode nok','july201153686','<p class=\"MsoNormal\"><strong><span style=\"font-size: 16pt;\" lang=\"NO-BOK\"></span></strong><span lang=\"NO-BOK\"></span><img alt=\"07splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/07splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"grazing\" src=\"images-joomla/stories/seasons/grazing.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Vi er alt et stykke ut på sommeren og det er på tide å tenke litt på hvordan det står til med hopper, føll og unghester som går på beite. Er beitene fremdeles gode, begynner de å bli nedgnagde og slitt? Kanskje har tørke eller kaldt vær redusert planteveksten. </span></strong></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Hvor godt beitene holder seg utover sommeren avhenger av flere ting. Dersom vi i første omgang tenker på kulturbeiter så vil produksjonen av gras variere ganske mye ut fra forhold som nedbør, temperatur, jordsmonn, plantesammensetting og gjødsling. Planteveksten er høyest tidlig på sommeren. Siden avtar både tilvekst og kvalitet. Vi må derfor regne med at beiter som gir tilstrekkelig gras til hestene tidlig på sommeren ikke er gode nok senere i beitesesongen. Utover i beitesesongen er det derfor viktig at vi jevnlig ser etter hvordan det står til med beiter og beitedyr.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Når hestene går på beite bruker de ikke hele beiteområdet likt. Enkelte områder beites raskt ned mens andre områder blir brukt til å legge gjødsla. På disse gjødselområdene ser er det gjerne mye gras, men hestene vil ikke ete det. Dette er for at hestene skal verne seg mot smitte av innvollsparasitter. Når vi skal vurdere hvor mye gras det er igjen på beitet må vi derfor ikke regne med det graset som gror på gjødselområdene.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Når hestene går på ett beiteområde hele sommeren får beitet liten tid til å hvile. Vi får bedre utnytting av beitene dersom vi deler inn i flere skifter slik at hestene flyttes fra skifte til skifte. På denne måten vil hvert skifte få tid til å hvile og vokse til igjen før hestene slippes tilbake igjen. I hvileperioden kan vi gjødsle, pusse av gammelt gras, fjerne møkk og eventuelt vanne dersom det har vært tørt.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Beiter som brukes bare til hester vil etter hvert bli av dårligere kvalitet. Dette kan motvirkes dersom beitene pløyes om med noen års mellomrom. Nå er det imidlertid mange beiter om sjelden eller aldri pløyes og da kan det være til stor hjelp om vi også kan beite med andre dyreslag enn hester. Dersom det enkelte år eller perioder beites med storfe eller sau vil disse dyra være med på å redusere problemene med parasittsmitte og de vil også beite det graset som hestene ikke tar. Hesteparasitten som ender i en storfemage eller sauemage har lite å se fram til.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Gode skog– og fjellbeiter er ypperlig til hester. Her er arealene så store at vi i mindre grad har problemer med ”gjødselområder” og parasittsmitte. I tillegg er den botaniske sammensettingen mer varierende slik at hestene i større grad kan velge hva de vil ete. Også til hester som lett blir for feite i beitesesongen vil denne typen beiter være et godt alternativ. </span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><strong><span lang=\"NO-BOK\">Kan vi bruke PC-Horse programmet til å beregne hestenes næringsopptak i beitetida?</span></strong></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">I PC-Horse finner du en egen ”beitemodul”. Her gir du opplysninger om kvaliteten av beitene dine og hvor mange timer per dag hestene går på beite. For å få opp valgene om beiter og beitegang må du først velge hest og så velge et beitegras fra fôrlista. Når du har gjort dette får du også opp valget ”Hesten går på beite”.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\"><img src=\"file:///Users/Janne7/Library/Caches/TemporaryItems/msoclip/0clip_image002.png\" height=\"145\" width=\"195\" /></span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Dersom du klikker ”Hesten går på beite” får du nederst i skjermen opp valg for beitetype og beitetid.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\"><img src=\"file:///Users/Janne7/Library/Caches/TemporaryItems/msoclip/0clip_image004.png\" height=\"67\" width=\"241\" /></span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Her kan du legge inn hvor mange timer per dag hesten går på beite og gi opplysninger om Grasmengde på beite. Hus her at grasmengde i beitet vil kunne avta ganske raskt etter at hestene er sluppet, så her må du følge med og eventuelt endre. Husk også å endre fra Vår/forsommerbeite til Sensommer/høstbeite og eventuelt til Høstbeite når du velger beitegras fra fôrlista.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Dersom hestene ikke går på beite hele døgnet vil beitemodulen regne ut omtrent hvor mye vi kan regne at hestene eter i et gitt antall timer. Ved denne beregningen er det tatt hensyn til hestens naturlige beitemønster. Det vil si at den eter jevnt den første tida, for siden å legge inn pauser til hvile og annen aktivitet. </span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Beregningene av hva hestene tar opp på beite vil alltid være usikre, så følg godt med utviklingen i beitene og hestenes hold slik at du kan korrigere etter behov.</span></p>','',1,81,'2011-02-15 15:59:44',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-06-30 23:00:00','2012-07-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',14,30,'','',1,2920,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2506,2584,'July 2011 -  Pasture - still adequate for your favourite horses?','july20112005','<p>&nbsp;</p>\r\n<p><img alt=\"07splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/07splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"grazing\" src=\"images-joomla/stories/seasons/grazing.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /></p>\r\n<p><em>As July passes, it is time take an extra check on foals, mares and young horses that you let out on a lush pasture in May or June. Is there still enough grass? Has cold weather or draught reduced growth more than you expected? Has the grass turned to straw? </em></p>\r\n<p>How well pastures remain productive during the summer season depends on both weather and the biology of the grasses in your fields. In cultivated pastures, grass growth is depends on precipitation, temperature, soil condition, species composition and fertilization. Plant growth is highest in early summer, to decline both in growth rate and quality after midsummer. You should therefore always assume that pastures providing sufficient grass for your horses in early summer are not necessarily adequate later in the grazing season. It is therefore important that we check the status of both pasture and animals more often as summer progresses.</p>\r\n<p>Horses do not graze their pasture evenly. Some areas are grazed down quickly, while other areas, where the horses leave their manure, are left out completely, and may appear lush and green. It has been inferred that horses avoid such areas to protect themselves against infection of larvae of intestinal parasites. When you want to estimate pasture quality and how much grass there is left, you should not include the grass that grows in the manure areas. <br /><br />When horses are kept on a pasture all through the summer, the grass gets little time to rest, and gradually looses vitality. Grass health and vitality is better maintained when larger fields are subdivided, allowing the horses to be moved field between fields in a rotary fashion. This way, the vegetation gets time to rest and start growing before the horses return. When a field is put to rest, it should be fertilized, watered if it has been dry, and excess manure and old mature vegetation removed.</p>\r\n<p>Fields which only are used for horses will gradually loose quality, and it may be necessary to plough and reseed after several years to maintain the highest standard. When this is impractical or impossible, pastures keep their quality better if grazed at some 2-3 year intervals by sheep and cattle. The ruminants will eat many plants that horses leave behind, and will reduce the density of nematodal larvae and other infective horse parasites. A horse nematode does not get old in the rumen of a sheep!</p>\r\n<p><strong>How to use PC-Horse to estimate grass intake at different periods in the grazing season?</strong></p>\r\n<p>In PC-Horse we have constructed a \"grazing module\". You must provide information about pasture quality and the time your horse spends grazing. The grazing module becomes available when you have selected a pasture grass in the horse\'s feedlist. Inform PC-Horse that your horse is on pasture by clicking the button (arrow).</p>\r\n<p><img alt=\"juli_fig1\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juli_fig1.png\" height=\"143\" width=\"192\" /></p>\r\n<p>You will on the bottom of the screen find the controls for entering information on grazing hours and pasture quality(NBNB korriger etter hvilke tekster som brukes).</p>\r\n<p><img alt=\"juli_fig2\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juli_fig2.png\" height=\"65\" width=\"240\" /></p>\r\n<p>Remember that the amounts of grass can be reduced rapidly after horses are let out in a rich field, so it is smart to monitor the pasture quality at weekly intervals. Remember also to change the pasture grass in the horses feedlist (from Spring osv.. Bruk programmet Vår/forsommerbeite til Sensommer/høstbeite og eventuelt til Høstbeite) as summer passes and autumn arrives.</p>\r\n<p>The grazing module will use the hours spent grazing to calculate grass intake, also when you are pasturing your horse only a few hours per day, by taking the natural grazing patterns of the horse into account. Intake will not increase linearily with time spent grazing. Instead, intake rate is initially high, but later becomes reduced as pauses in the grazing becomes more frequent. You may test it by changing the time spent grazing, and allow PC-Horse to recalculate intake.</p>\r\n<p>Calculations of grass intake have considerable uncertainty, since horses are individuals, and experience is needed to classify pastures. The PC-Horse calculations have their use in ration formulation, but you must always look at them as a tool, and never forget that it is the condition of the horse which counts - not the numbers you will get from a software program!</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2011-02-15 15:59:44',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-06-30 23:00:00','2011-07-30 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',14,30,'','',1,2920,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2507,2585,'Juli - Er beitene fortsatt gode nok','july201192156','<p class=\"MsoNormal\"><strong><span style=\"font-size: 16pt;\" lang=\"NO-BOK\"></span></strong><span lang=\"NO-BOK\"></span><img alt=\"07splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/07splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"grazing\" src=\"images-joomla/stories/seasons/grazing.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Vi er alt et stykke ut på sommeren og det er på tide å tenke litt på hvordan det står til med hopper, føll og unghester som går på beite. Er beitene fremdeles gode, begynner de å bli nedgnagde og slitt? Kanskje har tørke eller kaldt vær redusert planteveksten. </span></strong></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Hvor godt beitene holder seg utover sommeren avhenger av flere ting. Dersom vi i første omgang tenker på kulturbeiter så vil produksjonen av gras variere ganske mye ut fra forhold som nedbør, temperatur, jordsmonn, plantesammensetting og gjødsling. Planteveksten er høyest tidlig på sommeren. Siden avtar både tilvekst og kvalitet. Vi må derfor regne med at beiter som gir tilstrekkelig gras til hestene tidlig på sommeren ikke er gode nok senere i beitesesongen. Utover i beitesesongen er det derfor viktig at vi jevnlig ser etter hvordan det står til med beiter og beitedyr.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Når hestene går på beite bruker de ikke hele beiteområdet likt. Enkelte områder beites raskt ned mens andre områder blir brukt til å legge gjødsla. På disse gjødselområdene ser er det gjerne mye gras, men hestene vil ikke ete det. Dette er for at hestene skal verne seg mot smitte av innvollsparasitter. Når vi skal vurdere hvor mye gras det er igjen på beitet må vi derfor ikke regne med det graset som gror på gjødselområdene.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Når hestene går på ett beiteområde hele sommeren får beitet liten tid til å hvile. Vi får bedre utnytting av beitene dersom vi deler inn i flere skifter slik at hestene flyttes fra skifte til skifte. På denne måten vil hvert skifte få tid til å hvile og vokse til igjen før hestene slippes tilbake igjen. I hvileperioden kan vi gjødsle, pusse av gammelt gras, fjerne møkk og eventuelt vanne dersom det har vært tørt.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Beiter som brukes bare til hester vil etter hvert bli av dårligere kvalitet. Dette kan motvirkes dersom beitene pløyes om med noen års mellomrom. Nå er det imidlertid mange beiter om sjelden eller aldri pløyes og da kan det være til stor hjelp om vi også kan beite med andre dyreslag enn hester. Dersom det enkelte år eller perioder beites med storfe eller sau vil disse dyra være med på å redusere problemene med parasittsmitte og de vil også beite det graset som hestene ikke tar. Hesteparasitten som ender i en storfemage eller sauemage har lite å se fram til.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Gode skog– og fjellbeiter er ypperlig til hester. Her er arealene så store at vi i mindre grad har problemer med ”gjødselområder” og parasittsmitte. I tillegg er den botaniske sammensettingen mer varierende slik at hestene i større grad kan velge hva de vil ete. Også til hester som lett blir for feite i beitesesongen vil denne typen beiter være et godt alternativ. </span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><strong><span lang=\"NO-BOK\">Kan vi bruke PC-Horse programmet til å beregne hestenes næringsopptak i beitetida?</span></strong></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">I PC-Horse finner du en egen ”beitemodul”. Her gir du opplysninger om kvaliteten av beitene dine og hvor mange timer per dag hestene går på beite. For å få opp valgene om beiter og beitegang må du først velge hest og så velge et beitegras fra fôrlista. Når du har gjort dette får du også opp valget ”Hesten går på beite”.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\"><img src=\"file:///Users/Janne7/Library/Caches/TemporaryItems/msoclip/0clip_image002.png\" height=\"145\" width=\"195\" /></span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Dersom du klikker ”Hesten går på beite” får du nederst i skjermen opp valg for beitetype og beitetid.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\"><img src=\"file:///Users/Janne7/Library/Caches/TemporaryItems/msoclip/0clip_image004.png\" height=\"67\" width=\"241\" /></span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Her kan du legge inn hvor mange timer per dag hesten går på beite og gi opplysninger om Grasmengde på beite. Hus her at grasmengde i beitet vil kunne avta ganske raskt etter at hestene er sluppet, så her må du følge med og eventuelt endre. Husk også å endre fra Vår/forsommerbeite til Sensommer/høstbeite og eventuelt til Høstbeite når du velger beitegras fra fôrlista.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Dersom hestene ikke går på beite hele døgnet vil beitemodulen regne ut omtrent hvor mye vi kan regne at hestene eter i et gitt antall timer. Ved denne beregningen er det tatt hensyn til hestens naturlige beitemønster. Det vil si at den eter jevnt den første tida, for siden å legge inn pauser til hvile og annen aktivitet. </span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Beregningene av hva hestene tar opp på beite vil alltid være usikre, så følg godt med utviklingen i beitene og hestenes hold slik at du kan korrigere etter behov.</span></p>','',1,81,'2011-02-15 15:59:44',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-06-30 23:00:00','2012-07-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',14,30,'','',1,2920,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2508,2586,'Juli 2011 - Er beitene fortsatt gode nok?','july201173410','<img alt=\"07splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/07splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"grazing\" src=\"images-joomla/stories/seasons/grazing.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /><br />\r\n<p>Vi er alt et stykke ut på sommeren og det er på tide å tenke litt på hvordan det står til med hopper, føll og unghester som går på beite. Er beitene fremdeles gode, begynner de å bli nedgnagde og slitt? Kanskje har tørke eller kaldt vær redusert planteveksten.</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Hvor godt beitene holder seg utover sommeren avhenger av flere ting. Dersom vi i første omgang tenker på kulturbeiter så vil produksjonen av gras variere ganske mye ut fra forhold som nedbør, temperatur, jordsmonn, plantesammensetting og gjødsling. Planteveksten er høyest tidlig på sommeren. Siden avtar både tilvekst og kvalitet. Vi må derfor regne med at beiter som gir tilstrekkelig gras til hestene tidlig på sommeren ikke er gode nok senere i beitesesongen. Utover i beitesesongen er det derfor viktig at vi jevnlig ser etter hvordan det står til med beiter og beitedyr.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Når hestene går på beite bruker de ikke hele beiteområdet likt. Enkelte områder beites raskt ned mens andre områder blir brukt til å legge gjødsla. På disse gjødselområdene ser er det gjerne mye gras, men hestene vil ikke ete det. Dette er for at hestene skal verne seg mot smitte av innvollsparasitter. Når vi skal vurdere hvor mye gras det er igjen på beitet må vi derfor ikke regne med det graset som gror på gjødselområdene.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Når hestene går på ett beiteområde hele sommeren får beitet liten tid til å hvile. Vi får bedre utnytting av beitene dersom vi deler inn i flere skifter slik at hestene flyttes fra skifte til skifte. På denne måten vil hvert skifte få tid til å hvile og vokse til igjen før hestene slippes tilbake igjen. I hvileperioden kan vi gjødsle, pusse av gammelt gras, fjerne møkk og eventuelt vanne dersom det har vært tørt.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Beiter som brukes bare til hester vil etter hvert bli av dårligere kvalitet. Dette kan motvirkes dersom beitene pløyes om med noen års mellomrom. Nå er det imidlertid mange beiter om sjelden eller aldri pløyes og da kan det være til stor hjelp om vi også kan beite med andre dyreslag enn hester. Dersom det enkelte år eller perioder beites med storfe eller sau vil disse dyra være med på å redusere problemene med parasittsmitte og de vil også beite det graset som hestene ikke tar. Hesteparasitten som ender i en storfemage eller sauemage har lite å se fram til.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Gode skog– og fjellbeiter er ypperlig til hester. Her er arealene så store at vi i mindre grad har problemer med ”gjødselområder” og parasittsmitte. I tillegg er den botaniske sammensettingen mer varierende slik at hestene i større grad kan velge hva de vil ete. Også til hester som lett blir for feite i beitesesongen vil denne typen beiter være et godt alternativ. </span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><strong><span lang=\"NO-BOK\">Kan vi bruke PC-Horse programmet til å beregne hestenes næringsopptak i beitetida?</span></strong></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">I PC-Horse finner du en egen ”beitemodul”. Her gir du opplysninger om kvaliteten av beitene dine og hvor mange timer per dag hestene går på beite. For å få opp valgene om beiter og beitegang må du først velge hest og så velge et beitegras fra fôrlista. Når du har gjort dette får du også opp valget ”Hesten går på beite”.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\"><img alt=\"juli_fig1\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juli_fig1.png\" height=\"143\" width=\"192\" /></span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Dersom du klikker ”Hesten går på beite” får du nederst i skjermen opp valg for beitetype og beitetid.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\"><img alt=\"juli_fig2\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juli_fig2.png\" height=\"65\" width=\"240\" /></span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Her kan du legge inn hvor mange timer per dag hesten går på beite og gi opplysninger om Grasmengde på beite. Hus her at grasmengde i beitet vil kunne avta ganske raskt etter at hestene er sluppet, så her må du følge med og eventuelt endre. Husk også å endre fra Vår/forsommerbeite til Sensommer/høstbeite og eventuelt til Høstbeite når du velger beitegras fra fôrlista.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Dersom hestene ikke går på beite hele døgnet vil beitemodulen regne ut omtrent hvor mye vi kan regne at hestene eter i et gitt antall timer. Ved denne beregningen er det tatt hensyn til hestens naturlige beitemønster. Det vil si at den eter jevnt den første tida, for siden å legge inn pauser til hvile og annen aktivitet. </span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Beregningene av hva hestene tar opp på beite vil alltid være usikre, så følg godt med utviklingen i beitene og hestenes hold slik at du kan korrigere etter behov.</span></p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\"><br /></span></p>','',1,81,'2011-02-15 15:59:44',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-06-30 23:00:00','2011-07-30 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',14,30,'','',1,2920,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2509,2587,'July 2011','july201190930','<p class=\"MsoNormal\"><strong><span style=\"font-size: 16pt;\" lang=\"NO-BOK\"></span></strong><span lang=\"NO-BOK\"></span><img alt=\"07splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/07splash.jpg\" width=\"177\" height=\"133\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" width=\"200\" height=\"133\" /> <img alt=\"grazing\" src=\"images-joomla/stories/seasons/grazing.jpg\" width=\"200\" height=\"133\" /></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Vi er alt et stykke ut på sommeren og det er på tide å tenke litt på hvordan det står til med hopper, føll og unghester som går på beite. Er beitene fremdeles gode, begynner de å bli nedgnagde og slitt? Kanskje har tørke eller kaldt vær redusert planteveksten. </span></strong></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Hvor godt beitene holder seg utover sommeren avhenger av flere ting. Dersom vi i første omgang tenker på kulturbeiter så vil produksjonen av gras variere ganske mye ut fra forhold som nedbør, temperatur, jordsmonn, plantesammensetting og gjødsling. Planteveksten er høyest tidlig på sommeren. Siden avtar både tilvekst og kvalitet. Vi må derfor regne med at beiter som gir tilstrekkelig gras til hestene tidlig på sommeren ikke er gode nok senere i beitesesongen. Utover i beitesesongen er det derfor viktig at vi jevnlig ser etter hvordan det står til med beiter og beitedyr.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Når hestene går på beite bruker de ikke hele beiteområdet likt. Enkelte områder beites raskt ned mens andre områder blir brukt til å legge gjødsla. På disse gjødselområdene ser er det gjerne mye gras, men hestene vil ikke ete det. Dette er for at hestene skal verne seg mot smitte av innvollsparasitter. Når vi skal vurdere hvor mye gras det er igjen på beitet må vi derfor ikke regne med det graset som gror på gjødselområdene.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Når hestene går på ett beiteområde hele sommeren får beitet liten tid til å hvile. Vi får bedre utnytting av beitene dersom vi deler inn i flere skifter slik at hestene flyttes fra skifte til skifte. På denne måten vil hvert skifte få tid til å hvile og vokse til igjen før hestene slippes tilbake igjen. I hvileperioden kan vi gjødsle, pusse av gammelt gras, fjerne møkk og eventuelt vanne dersom det har vært tørt.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Beiter som brukes bare til hester vil etter hvert bli av dårligere kvalitet. Dette kan motvirkes dersom beitene pløyes om med noen års mellomrom. Nå er det imidlertid mange beiter om sjelden eller aldri pløyes og da kan det være til stor hjelp om vi også kan beite med andre dyreslag enn hester. Dersom det enkelte år eller perioder beites med storfe eller sau vil disse dyra være med på å redusere problemene med parasittsmitte og de vil også beite det graset som hestene ikke tar. Hesteparasitten som ender i en storfemage eller sauemage har lite å se fram til.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Gode skog– og fjellbeiter er ypperlig til hester. Her er arealene så store at vi i mindre grad har problemer med ”gjødselområder” og parasittsmitte. I tillegg er den botaniske sammensettingen mer varierende slik at hestene i større grad kan velge hva de vil ete. Også til hester som lett blir for feite i beitesesongen vil denne typen beiter være et godt alternativ. </span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><strong><span lang=\"NO-BOK\">Kan vi bruke PC-Horse programmet til å beregne hestenes næringsopptak i beitetida?</span></strong></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">I PC-Horse finner du en egen ”beitemodul”. Her gir du opplysninger om kvaliteten av beitene dine og hvor mange timer per dag hestene går på beite. For å få opp valgene om beiter og beitegang må du først velge hest og så velge et beitegras fra fôrlista. Når du har gjort dette får du også opp valget ”Hesten går på beite”.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\"><img src=\"file:///Users/Janne7/Library/Caches/TemporaryItems/msoclip/0clip_image002.png\" width=\"195\" height=\"145\" /></span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Dersom du klikker ”Hesten går på beite” får du nederst i skjermen opp valg for beitetype og beitetid.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\"><img src=\"file:///Users/Janne7/Library/Caches/TemporaryItems/msoclip/0clip_image004.png\" width=\"241\" height=\"67\" /></span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Her kan du legge inn hvor mange timer per dag hesten går på beite og gi opplysninger om Grasmengde på beite. Hus her at grasmengde i beitet vil kunne avta ganske raskt etter at hestene er sluppet, så her må du følge med og eventuelt endre. Husk også å endre fra Vår/forsommerbeite til Sensommer/høstbeite og eventuelt til Høstbeite når du velger beitegras fra fôrlista.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Dersom hestene ikke går på beite hele døgnet vil beitemodulen regne ut omtrent hvor mye vi kan regne at hestene eter i et gitt antall timer. Ved denne beregningen er det tatt hensyn til hestens naturlige beitemønster. Det vil si at den eter jevnt den første tida, for siden å legge inn pauser til hvile og annen aktivitet. </span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Beregningene av hva hestene tar opp på beite vil alltid være usikre, så følg godt med utviklingen i beitene og hestenes hold slik at du kan korrigere etter behov.</span></p>','',1,81,'2011-02-15 15:59:44',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-15 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',14,30,'','',1,2920,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2510,2588,'Juli 2011 - Är hästarnas beten tillräckligt bra?','july201142813','<hr />\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt;\">Den här artikeln fokuserar på bete och hur du kan räkna foderstater även under betesperioden i PC-Horse. Artikeln är i original skriven av Dr Dag Ausbø på&nbsp;Universitet for miljø og biovitenskap i Norge.</span><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\"><br /></span></em></p>\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.<hr /></span></em></p>\r\n<p><img alt=\"07splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/07splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"grazing\" src=\"images-joomla/stories/seasons/grazing.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /></p>\r\n<div>Komna en bit ut i sommaren är det dags att tänka lite extra på hur det står till med ston, föl och unghästarna som går på bete. Är betena fortfarande bra, eller börja de bli nerbetade och slitna? Kanske har torka eller kall väderlek reducerat tillväxten.</div>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Hur bra betena håller sig över sommaren är avhängigt av flera saker. Om vi i första hand tänker på kulturbeten så kan produktionen av gräs variera ganska mycket som&nbsp; följd av nederbörd, temperatur, jordsmån, växtsammansättning och gödsling. Tillväxten är störst tidigt på sommaren. Därefter avtar både tillväxt och kvalitet. Därför bör vi räkna med att beten som ger tillräckligt med gräs för hästarna tidigt på sommaren inte blir tillräckligt bra senare under betessäsongen. Därför är det viktigt att man fortlöpande kontrollerar hur det står till med både betena och de betande hästarna.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">När hästarna går på bete förbrukar de inte hela betet likformigt. Vissa områden betas snabbt ner medan andra områden används som \"toaletter\". På gödselområdena finns ofta mycket gräs, men hästarna vill inte äta där. De skyddar sig faktiskt mot smitta i form av inälvsparasiter. När vi därför ska beräkna hur mycket gräs det finns kvar på betet ska vi inte ta med gräset på gödslingsområdena.<br /></span></p>\r\n<p>Under betestiden får gräset ingen tid att vila. Du utnyttjar därför betena bättre om de delas in i fler olika skiften och att hästarna flyttas från skifte till skifte. På det sättet ges de olika skiftena möjlighet att växa till innan hästarna släpps tillbaka igen. Under viloperioden kan du gödsla, putsa av gammalt gräs, avlägsna dynga och eventuellt vattna om det varit för torrt.</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Beten som används endast av hästar blir som regel efterhand av sämre kvalitet. Detta kan motverkas om betena plöjs om med några års mellanrum. Nu är det emellertid många beten som sällan eller aldrig plöjs om. Därför är det en&nbsp; stor fördel om dessa kunde betas av andra djur än hästar. Om betet vissa år, eller perioder, betas av boskap eller får kan dessa djur medverka till en reducering av problemen med parasitsmitta. De betar dessutom det gräs som hästarna ratar. Hästparasiten som slutar i en boskapsmage eller fårmage har ingen framtid.<br /></span></p>\r\n<p>Goda skogs- eller fjällbeten är ypperliga för hästar. Här är arealerna ofta så stora att vi i mindre grad får probelm med \"gödselområdena\" och sammanhörande parasitsmitta. Dessutom blir den botaniska sammansättningen mer varierad. Hästarna kan i högre grad välja vad de vill äta. Hästar som har lätt för att lägga på hullet under betessäsongen har här ett fullgott betesalternativ. </p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><strong><span lang=\"NO-BOK\">Kan&nbsp; PC-Horse programmet användas för att beräkna hästens näringsupptag under betestiden? </span></strong></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">I PC-Horse finns en separat betesmodul. Här lägger du in upplysningar om kvaliteten på dina beten och hur många timmar per dag som hästarna går ute. Innan du kan öppna betesmodulen måste du först välja ett betesgräs i foderlistan. När du gjort det visas funktionen \"Hästen går på bete\". </span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\"><img alt=\"juli_fig1\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juli_fig1.png\" height=\"143\" width=\"192\" /></span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Om du klickar på \"Hästen går på bete\" får du nederst på skärmen upp valet för betestyp och betestid.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\"><img alt=\"juli_fig2\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juli_fig2.png\" height=\"65\" width=\"240\" /></span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;<span lang=\"NO-BOK\">Här kan du lägga in hur många timmar per dygn som hästen går på bete och ge kompletterande upplysningar om gräsmängden på betet. Notera att gräsmängden kan avta ganska snabbt efter det att hästarna släppts. Här bör du vara alert och följa med utvecklingen efterhand. Kom även ihåg att ändra från Vår/försommarbete till Sensommar/höstbete (och eventuellt till Höstbete) när du väljer betesgräs i foderlistan.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Om hästarna inte går på betet hela dygnet räknar betesmodulen automatiskt ut hur mycket hästarna äter vid ett givet antal timmar. I den beräkningen har tagits hänsyn till hästens naturliga betesmönster. Det vill säga att den äter jämnt under den första tiden för att sedan lägga in pauser för vila och annan aktivitet.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">Beräkningarna av vad hästarna tar upp på bete är alltid osäkra, så följ med i utvecklingen på betet och kontrollera hästarnas hull så att du kan korrigera efter behov.</p>\r\n<p><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>','',1,81,'2011-02-15 15:59:44',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-06-30 23:00:00','2011-07-30 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',14,30,'','',1,2920,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2511,2589,'Augusti 2011 - hester som konkurrerer','august201196490','<img alt=\"galopp\" src=\"images-joomla/stories/seasons/galopp.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"dressyr\" src=\"images-joomla/stories/seasons/dressyr.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"hopp\" src=\"images-joomla/stories/seasons/hopp.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"trav\" src=\"images-joomla/stories/seasons/trav.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /><br />\r\n<p>Nå er vi langt ut på sommeren og har hatt varme fine dager. Dette påvirker også hestene. Varme og fine dager fører til økt behov for vann og salt. Hestene drikker ofte for lite i sommervarmen og trenger ekstra vann. Dette gjelder særlig hester som konkurrerer i høy intensitet.</p>\r\n<p>PC-Horse programmet gir ikke råd om behovet for vann, men forsøk har vist at drikkekar ikke er godt nok til hester i trening. De bør få vann fra bøtte i tillegg. Gi derfor vann fra bøtte som fylles opp og holdes ren i tillegg til vann fra drikkekaret</p>\r\n<p>Hestene svetter mye og svetten har høyt innhold av salt.&nbsp; Salt består hovedsaklig av natrium og klorid. Dette er sammen med kalium de viktigste elektrolyttene.&nbsp; &nbsp;Grovfôr inneholder mye kalium og hester som får rikelig grovfôr vil få dekket behovet. PC-Horse programmet regulerer opp saltbehovet til hestene i sommersesongen. Ved å bruke PC-Horse regelmessig vil du derfor alltid ha kontroll på at saltbehovet til hesten din er dekket.</p>\r\n<p>I PC-Horse er det tatt med behov for Natrium. Dette er den elektrolytten det lettest blir mangel på.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2011-02-15 16:00:10',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-07-31 23:00:00','2011-08-30 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"2011-08-01\",\"publish_down\":\"2011-08-31\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',13,31,'','',1,2455,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2512,2590,'Augusti - racing season','august201177011','<img alt=\"08splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/08splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"galopp\" src=\"images-joomla/stories/seasons/galopp.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"dressyr\" src=\"images-joomla/stories/seasons/dressyr.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"hopp\" src=\"images-joomla/stories/seasons/hopp.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"trav\" src=\"images-joomla/stories/seasons/trav.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /><br />\r\n<p>It is mid-summer and we have had many long and sunny days. This also affects the horses. In summer are the requirements for water and salt increased. Horses may drink too little, especially is this true for horses in competition and racing.</p>\r\n<p>The PC-Horse program does not list requirement for water, but experiments have shown that many horses will drink too little when automatic drinking bowls are used. During summer should in addition water be offered from a bucket.</p>\r\n<p>Horses in training sweat a lot and loose salt. Common salt consists mainly of sodium and chloride which, in addition to potassium, are the main electrolytes. Horses eat a lot of roughages which contain sufficient potassium to cover the requirements under normal conditions, so we only need to provide the common salt. The PC-Horse program increases the calculated requirement for salt during summer. By using PC-Horse regularly you will always know that your horse gets enough salt by ensuring that the sodium (Na) requirement is met.</p>','',1,81,'2011-02-15 16:00:10',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-07-31 23:00:00','2012-08-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',13,31,'','',1,2455,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2513,2591,'August 2011 - Racing season','august201189697','<img alt=\"galopp\" src=\"images-joomla/stories/seasons/galopp.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"dressyr\" src=\"images-joomla/stories/seasons/dressyr.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"hopp\" src=\"images-joomla/stories/seasons/hopp.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"trav\" src=\"images-joomla/stories/seasons/trav.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /><br />\r\n<p>It is mid-summer and we have had many long and sunny days. This also affects the horses. In summer are the requirements for water and salt increased. Horses may drink too little, especially is this true for horses in competition and racing.</p>\r\n<p>The PC-Horse program does not list requirement for water, but experiments have shown that many horses will drink too little when automatic drinking bowls are used. During summer should in addition water be offered from a bucket.</p>\r\n<p>Horses in training sweat a lot and loose salt. Common salt consists mainly of sodium and chloride which, in addition to potassium, are the main electrolytes. Horses eat a lot of roughages which contain sufficient potassium to cover the requirements under normal conditions, so we only need to provide the common salt. The PC-Horse program increases the calculated requirement for salt during summer. By using PC-Horse regularly you will always know that your horse gets enough salt by ensuring that the sodium (Na) requirement is met.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2011-02-15 16:00:10',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-07-31 23:00:00','2011-08-30 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"2011-08-01\",\"publish_down\":\"2011-08-31\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',13,31,'','',1,2455,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2514,2592,'Augusti - racing season','august201189675','<img alt=\"08splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/08splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"galopp\" src=\"images-joomla/stories/seasons/galopp.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"dressyr\" src=\"images-joomla/stories/seasons/dressyr.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"hopp\" src=\"images-joomla/stories/seasons/hopp.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"trav\" src=\"images-joomla/stories/seasons/trav.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /><br />\r\n<p>It is mid-summer and we have had many long and sunny days. This also affects the horses. In summer are the requirements for water and salt increased. Horses may drink too little, especially is this true for horses in competition and racing.</p>\r\n<p>The PC-Horse program does not list requirement for water, but experiments have shown that many horses will drink too little when automatic drinking bowls are used. During summer should in addition water be offered from a bucket.</p>\r\n<p>Horses in training sweat a lot and loose salt. Common salt consists mainly of sodium and chloride which, in addition to potassium, are the main electrolytes. Horses eat a lot of roughages which contain sufficient potassium to cover the requirements under normal conditions, so we only need to provide the common salt. The PC-Horse program increases the calculated requirement for salt during summer. By using PC-Horse regularly you will always know that your horse gets enough salt by ensuring that the sodium (Na) requirement is met.</p>','',1,81,'2011-02-15 16:00:10',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-07-31 23:00:00','2012-08-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',13,31,'','',1,2455,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2515,2593,'August 2011 - Hester som konkurrerer','august201160784','<img src=\"images-joomla/stories/seasons/galopp.jpg\" alt=\"galopp\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/dressyr.jpg\" alt=\"dressyr\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/hopp.jpg\" alt=\"hopp\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/trav.jpg\" alt=\"trav\" height=\"133\" width=\"177\" /><br />\r\n<p>Nå er vi langt ut på sommeren og har hatt varme fine dager. Dette påvirker også hestene. Varme og fine dager fører til økt behov for vann og salt. Hestene drikker ofte for lite i sommervarmen og trenger ekstra vann. Dette gjelder særlig hester som konkurrerer i høy intensitet.</p>\r\n<p>PC-Horse programmet gir ikke råd om behovet for vann, men forsøk har vist at drikkekar ikke er godt nok til hester i trening. De bør få vann fra bøtte i tillegg. Gi derfor vann fra bøtte som fylles opp og holdes ren i tillegg til vann fra drikkekaret</p>\r\n<p>Hestene svetter mye og svetten har høyt innhold av salt.&nbsp; Salt består hovedsaklig av natrium og klorid. Dette er sammen med kalium de viktigste elektrolyttene.&nbsp; &nbsp;Grovfôr inneholder mye kalium og hester som får rikelig grovfôr vil få dekket behovet. PC-Horse programmet regulerer opp saltbehovet til hestene i sommersesongen. Ved å bruke PC-Horse regelmessig vil du derfor alltid ha kontroll på at saltbehovet til hesten din er dekket.</p>\r\n<p>I PC-Horse er det tatt med behov for Natrium. Dette er den elektrolytten det lettest blir mangel på.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2011-02-15 16:00:10',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-07-31 23:00:00','2011-08-30 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"2011-08-01\",\"publish_down\":\"2011-08-31\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',13,31,'','',1,2455,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2516,2594,'August 2011','august201116354','<img alt=\"08splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/08splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"galopp\" src=\"images-joomla/stories/seasons/galopp.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"dressyr\" src=\"images-joomla/stories/seasons/dressyr.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"hopp\" src=\"images-joomla/stories/seasons/hopp.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"trav\" src=\"images-joomla/stories/seasons/trav.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /><br />\r\n<p>It is mid-summer and we have had many long and sunny days. This also affects the horses. In summer are the requirements for water and salt increased. Horses may drink too little, especially is this true for horses in competition and racing.</p>\r\n<p>The PC-Horse program does not list requirement for water, but experiments have shown that many horses will drink too little when automatic drinking bowls are used. During summer should in addition water be offered from a bucket.</p>\r\n<p>Horses in training sweat a lot and loose salt. Common salt consists mainly of sodium and chloride which, in addition to potassium, are the main electrolytes. Horses eat a lot of roughages which contain sufficient potassium to cover the requirements under normal conditions, so we only need to provide the common salt. The PC-Horse program increases the calculated requirement for salt during summer. By using PC-Horse regularly you will always know that your horse gets enough salt by ensuring that the sodium (Na) requirement is met.</p>','',1,81,'2011-02-15 16:00:10',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-15 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',13,31,'','',1,2455,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2517,2595,'Augusti 2011 - Säsong för tävlingshästar','august201184362','<hr />\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt;\">Den här artikeln fokuserar på tävlingshästar och deras speciella krav på utfodring. Hur Du kollar vätskebehov och anpassar foderstaten efter periodens speciella behov.&nbsp; Artikeln är i original skriven av Dr Dag Ausbø på&nbsp;Universitet for miljø og biovitenskap i Norge.</span><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\"><br /></span></em></p>\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.<hr /></span></em></p>\r\n<p><img alt=\"galopp\" src=\"images-joomla/stories/seasons/galopp.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"dressyr\" src=\"images-joomla/stories/seasons/dressyr.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"hopp\" src=\"images-joomla/stories/seasons/hopp.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"trav\" src=\"images-joomla/stories/seasons/trav.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /></p>\r\n<p>Nu är vi långt inne på sommaren och har haft många varma dagar på de flesta ställe i Sverige. Detta påverkar också hästarna. Varma och fina dagar leder till ökat behov av vatten och salt. Hästarna dricker ofta för lite i sommarvärmen samtidigt som de behöver extra vatten. I synnerhet gäller detta för hästar som tävlar intensivt.</p>\r\n<p>PC-Horse-programmet ger inte råd för vattenintaget, men forskning har visat att vattenbaljor inte fungerar tillräckligt bra för hästar i träning. De bör få vatten ur hinkar som tillskott. Se därför till att de har en ren hink med färskt vatten som tillägg till det ordinatrie vattenkaret.</p>\r\n<p>Hästarna svettas mycket och svetten innehåller mycket salt. Salt består huvudsakligen av natrium och klorid. Tillsammans med kalium är detta de viktigaste elektrolyterna för hästen. Grovfodret innehåller mycket kalium och därför får hästar som utfodras rikligt med grovfoder sitt behov av kalium väl tillgodosett. PC-Horseprogrammet reglerar automatiskt upp saltbehovet under sommarsäsongen. Om Du anbvänder programmet regelbundet har du alltid kontroll på saltbehovet för dina hästar.</p>\r\n<p>I PC-Horse redovisas Natriumbehovet. Håll ögonen&nbsp; på det - Natrium är den elektrolyt som det lättast kan uppstå brist av.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2011-02-15 16:00:10',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-07-31 23:00:00','2011-08-30 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"2011-08-01\",\"publish_down\":\"2011-08-31\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',13,31,'','',1,2455,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2518,2596,'September 2011 -  Bedre foderplaner med analyser på eget og indkøbt grovfoder.','september201189468','<p><img alt=\"09splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/09splash.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /></p>\r\n<p>Sommeren er forbi og det er tid at planlægge fodringen for det kommende efterår og vinter. Generelt har det været en fugtig vækstsæson men med store variationer rundt omkring i landet. Grovfoderets kvalitet og næringsindhold forventes derfor at variere en del. Med udgangspunkt i en foderanalyse af grovfoderet kan det let beregnes hvad hestene mangler og hvilke tilskudsfoder og kraftfoder der passer ind i foderplanen. <br /><br />Foderanalysen er Dit bedste hjælpemiddel til at tydeliggøre hvad hestens grovfoder skal suppleres med. Derfor skal Du altid efterspørge en analyse på det hø eller wrap du køber fra leverandøren eller landmanden. Alle leverandører af grovfoder bør få udtaget grovfoderanalyser af de forskellige partier for at kunne fortælle kunden om foderets brug og næringsindhold.<br /><br />PC Horse er et effektivt hjælpemiddel når du har adgang til en foderanalyse. I programmet indlægger du hurtigt og enkelt værdierne for det anvendte grovfoder. Et pålideligt næringsindhold er første skridt i at udregne en korrekt foderplan til dine heste. <br />Hvis din analyse ikke indeholder alle næringsstoffer , kan du let komplettere de som mangler med standardværdier ved at anvende et passende standardfoder som \" kilde\" og ændre de værdier som behøves.</p>\r\n<p><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=204:skapa-eget-foder&amp;catid=48:foderlistor&amp;Itemid=309\"><span style=\"font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;\"><span style=\"font-size: 11pt;\">Læs mere om hvordan du lægger dit eget foder ind i PC- Horse</span></span></a></p>\r\n<p>Noter at det er vigtigt at du opgiver TS- indholdet for at oplysninger skal blive rigtige. TS-indholdet viser hvor meget vand der er i foderet. Lavt TS-indhold betyder at foderet er fugtigt, dvs indeholder meget vand og er energifattigt. Et vigtig tip er derfor at du starter med at udfylde værdien for TS-indholdet, inden du udfylder de øvrige felter. I PC- Horse kan man vælge at lægge værdierne ind pr kg tørstof eller pr kg foder. Almindeligvis finder du begge oplysninger i analysen som du har fået sammen med foderet.<br /><br />Det eneste du behøver at tænke på i PC- Horse er, at Du , efter at have valgt TS-indhold , skriver ind energi og proteinværdien etc med rette enheder.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2012-02-15 16:00:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','0000-00-00 00:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',13,32,'','',1,2640,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2519,2597,'September- Bedre fôrplaner med analyser av egne og innkjøpte grovfôr','september201194415','<p>Sommeren er over og det er tid for å planlegge fôringen for kommende vinter. I Norge har vekslende sommervær og stedvis svært mye nedbør gjort det vanskelig å produsere grovfôr av beste kvalitet. Dette gjør at det er særlig viktig å kjenne til fôrets næringsverdi, slik at man kan kompensere for mangler ved fôret eller generelt svak kvalitet gjennom egnede tilskudd. Fôranalysene er et nødvendig hjelpemiddel for de som produserer grovfôret selv. Alle som kjøper inn grovfôr direkte fra produsent bør stille krav om fôranalyse på større partier av høy eller ensilasje. Kvalitetsleverandører bør på selvstendig grunnlag sørge for slike analyser, som i dag er forholdsvis rimelige, og som gir grunnlag for rett prising av godt grovfôr.</p>\r\n<p>PC-Horse er til god hjelp når vi har analysert grovfôret. I programmet går det raskt å legge inn egne næringsstoffanalyser. Pålitelige næringsverdier er en betingelse for at fôrplanene skal bli korrekte, og at hesten får de næringsstoffene som den skal ha.</p>\r\n<p><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=204:skapa-eget-foder&amp;catid=48:foderlistor&amp;Itemid=309\">Gör så här för att lägga in Dina egna foder i PC-Horse</a></p>','',1,81,'2012-02-15 16:00:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-08-31 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',13,32,'','',1,2640,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2520,2598,'September 2011 - Better diets with extra forage','september-2011','<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/09splash.jpg\" alt=\"09splash\" height=\"133\" width=\"200\" /><br />Improve your feeding through analyses of the energy- and protein content of your roughages. Summer is over and it\'s time to plan for the winter feeding season. In Northern Europe, varying conditions for grass growth, and locally extensive wet periods made ​​it difficult to produce forages of the best qualities. During such conditions it is especially important to know the nutritional value of commercially available roughages. Known o deficiencies in the diet can be compensated for through appropriate provision of supplemental feeds.  Anyone who buys into forage directly from the manufacturer should require a simple nutrient analysis on larger parties of hays or silages. Feed analyses are now relatively inexpensive, and easily commercially available.&nbsp; Quality roughage suppliers should provide analyses of their feeds to potential customers, and use the documentation to get a fair pricing of quality roughages.   PC-Horse is helpful when analyzed roughages are to be used in practical feeding. The program provides a simple way to define your own feeds, and to add your own nutrient analysis. Knowledge of the nutrients in major constituents of the ration is a precondition in the formulation of a diet which provides your horse with all the nutrients it needs for growth and activity.  Follow the link or click the? button (in PC-Horse) for practical instructions on how to add your own feeds in the program.<br /><br /><br />We will draw your attention to two important features: <br /><br />1. The most common feed analysis scheme includes digestible energy (in MJ), crude protein, and possibly some minerals. To get access to nutrients that are not analyzed, we recommend that you select a feed in PC-Horse which is closely similar to your own feed as a template feed. PC-Horse will automatically provide standard values for all nutrients from this template. You will then customize the feed by entering your own values from the analysis certificate.  2. For silages (bales, square bales), it very is important to give information on the water content. The dry matter content given on the certificate is the inverse of the water content, and tells how much water and how much solids the feed has. A low dry matter content means a moist (water-rich and energy poor) feed, when judged on a per kilo basis!  In using your own feeds in PC-Horse the way we have described, you will get significantly better control of your feeding. Take time to explore this function by defining some of your own roughages. You can easily delete your own feeds when you don’t need them anymore. Use the “Help” functions to assist you. The ?-button gives you detailed information from the website of PC-Horse.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2012-02-15 16:00:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-08-31 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',13,32,'','',1,2640,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2521,2599,'September- Bedre fôrplaner med analyser av egne og innkjøpte grovfôr','september201113314','<p>Sommeren er over og det er tid for å planlegge fôringen for kommende vinter. I Norge har vekslende sommervær og stedvis svært mye nedbør gjort det vanskelig å produsere grovfôr av beste kvalitet. Dette gjør at det er særlig viktig å kjenne til fôrets næringsverdi, slik at man kan kompensere for mangler ved fôret eller generelt svak kvalitet gjennom egnede tilskudd. Fôranalysene er et nødvendig hjelpemiddel for de som produserer grovfôret selv. Alle som kjøper inn grovfôr direkte fra produsent bør stille krav om fôranalyse på større partier av høy eller ensilasje. Kvalitetsleverandører bør på selvstendig grunnlag sørge for slike analyser, som i dag er forholdsvis rimelige, og som gir grunnlag for rett prising av godt grovfôr.</p>\r\n<p>PC-Horse er til god hjelp når vi har analysert grovfôret. I programmet går det raskt å legge inn egne næringsstoffanalyser. Pålitelige næringsverdier er en betingelse for at fôrplanene skal bli korrekte, og at hesten får de næringsstoffene som den skal ha.</p>\r\n<p><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=204:skapa-eget-foder&amp;catid=48:foderlistor&amp;Itemid=309\">Gör så här för att lägga in Dina egna foder i PC-Horse</a></p>','',1,81,'2012-02-15 16:00:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-08-31 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',13,32,'','',1,2640,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2522,2600,'September 2011 - Tid for å planlegge fôringen for kommende vinter','september201159301','<p><img alt=\"09splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/09splash.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /></p>\r\n<p>Sommeren er over og det er tid for å planlegge fôringen for kommende vinter. I Norge har vekslende sommervær og stedvis svært mye nedbør gjort det vanskelig å produsere grovfôr av beste kvalitet. Dette gjør at det er særlig viktig å kjenne til fôrets næringsverdi, slik at man kan kompensere for mangler ved fôret eller generelt svak kvalitet gjennom egnede tilskudd. Fôranalysene er et nødvendig hjelpemiddel for de som produserer grovfôret selv. Alle som kjøper inn grovfôr direkte fra produsent bør stille krav om fôranalyse på større partier av høy eller ensilasje. Kvalitetsleverandører bør på selvstendig grunnlag sørge for slike analyser, som i dag er forholdsvis rimelige, og som gir grunnlag for rett prising av godt grovfôr.</p>\r\n<p>PC-Horse er til god hjelp når vi har analysert grovfôret. I programmet går det raskt å legge inn egne næringsstoffanalyser. Pålitelige næringsverdier er en betingelse for at fôrplanene skal bli korrekte, og at hesten får de næringsstoffene som den skal ha.</p>\r\n<p><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=204:skapa-eget-foder&amp;catid=48:foderlistor&amp;Itemid=309\"><span style=\"font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;\"><span style=\"font-size: 11pt;\">Les mer om hvordan kan bruke dine egne fôr i PC-Horse</span></span></a></p>\r\n<p>De vanligste fôranalysene inneholder verdier for energi (Fôrenheter), fordøyelig råprotein og kanskje noen mineraler. Vi anbefaler at du velger et utgangsfôr som er mest mulig likt det egne fôret du skal legge inn. PC-Horse fyller da automatisk inn alle standardanalysene for denne typen fôr. Deretter erstatter du standardanalyseverdiene med de verdiene som er oppgitt på analysebeviset.</p>\r\n<p>Dersom det er et ensilert fôr (rundballer, firkantballer, se figuren under) er det viktig å oppgi tørrstoffinnholdet. Dette tallet sier hvor mye vann det er i fôret. Lavt tørrstoffinnhold betyr fuktig (vannrikt og energifattig) fôr. Et godt tips er å starte med å legge inn tørrstoffinnholdet (i prosent, se pil) før du legger inn de andre analysene. Du må klikke på \"per kg tørrstoff\" under Analyseverdier (pil). Etter at du har lagt inn tørrstoffverdien kan du velge å legge inn de andre analyseverdiene per kg fôr eller per kg tørrstoff. Du finner vanligvis begge oppgitt på analysebeviset. Det er viktig at du får dette riktig, ellers vil fôrplanene du beregner kunne bli feil.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2012-02-15 16:00:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','0000-00-00 00:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',13,32,'','',1,2640,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2523,2601,'September 2011','september201139065','<p>Sommeren er over og det er tid for å planlegge fôringen for kommende vinter. I Norge har vekslende sommervær og stedvis svært mye nedbør gjort det vanskelig å produsere grovfôr av beste kvalitet. Dette gjør at det er særlig viktig å kjenne til fôrets næringsverdi, slik at man kan kompensere for mangler ved fôret eller generelt svak kvalitet gjennom egnede tilskudd. Fôranalysene er et nødvendig hjelpemiddel for de som produserer grovfôret selv. Alle som kjøper inn grovfôr direkte fra produsent bør stille krav om fôranalyse på større partier av høy eller ensilasje. Kvalitetsleverandører bør på selvstendig grunnlag sørge for slike analyser, som i dag er forholdsvis rimelige, og som gir grunnlag for rett prising av godt grovfôr.</p>\r\n<p>PC-Horse er til god hjelp når vi har analysert grovfôret. I programmet går det raskt å legge inn egne næringsstoffanalyser. Pålitelige næringsverdier er en betingelse for at fôrplanene skal bli korrekte, og at hesten får de næringsstoffene som den skal ha.</p>\r\n<p><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=204:skapa-eget-foder&amp;catid=48:foderlistor&amp;Itemid=309\">Gör så här för att lägga in Dina egna foder i PC-Horse</a></p>','',1,81,'2012-02-15 16:00:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-15 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',13,32,'','',1,2640,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2524,2602,'September 2011 - Bättre foderstater med analyser på eget och inköpt grovfoder','september201156756','<table style=\"height: 1px; width: 736px;\" class=\"adminform\" border=\"0\" cellpadding=\"2\" cellspacing=\"2\"></table>\r\n<div style=\"text-align: left;\"><hr />\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt;\">Den här artikeln fokuserar på vikten av att alltid ha analyserat grovfoder till din häst.&nbsp; Artikeln är i original skriven av Dr Dag Ausbø på&nbsp;Universitet for miljø og biovitenskap i Norge.</span><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\"><br /></span></em></p>\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.<hr /></span></em></p>\r\n<img alt=\"09splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/09splash.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /></div>\r\n<div style=\"text-align: left;\">Sommaren är förbi och det är hög tid att planlägga utfodringen inför kommande höst och vinter. Vädret i Sverige har växlat med ömsom torra perioder på vissa ställen i landet. På andra har det varit mycket nederbörd. Grovfoder som finns tillgängligt kan därför variera kraftigt i kvalitet och näringsinnehåll.</div>\r\n<div style=\"text-align: left;\">Med detta följer att att det blir särskilt viktigt att känna till grovfodrets näringsvärden så att Du kan kompensera&nbsp; för det som saknas eller om fodret är allmänt kraftlöst. Detta gör du genom att tillföra med egna tillskotts- ellert kraftfoder.</div>\r\n<div style=\"text-align: left;\">&nbsp;</div>\r\n<div style=\"text-align: left;\">Foderanalyserna är Ditt bästa hjälpmedel för att tydliggöra vilka åtgärder som behöver vidtas. Därför ska Du alltid efterfråga analysen på det hö eller hösilage&nbsp; du köper från leverantören eller bonden. Alla leverantörer med kvalitetsambitioner tar löpande analyser på sina olika partier för att kunna styra sin produktion och kunna ge rimliga garantier för att fodret de levererar är prisvärt. Och att det tillfredsställer de krav som olika kundkategorier efterfrågar.</div>\r\n<div style=\"text-align: left;\">&nbsp;</div>\r\n<div style=\"text-align: left;\">PC-Horse är ett utomordentligt hjälpmedel när du har tillgång till analysen. I programmet lägger du snabbt och enkelt in ditt nyinköpta grovfoder och dess näringsvärden. Pålitliga näringsvärden är ju första steget i en korrekt foderstat för Dina hästar.</div>\r\n<div style=\"text-align: left;\">&nbsp;</div>\r\n<div style=\"text-align: left;\">Att lägga in nya egna foder i PC-Horse är enkelt. Om Din analys inte är komplett, dvs saknar vissa näringsvärden, kan du enkelt komplettera de som saknas med standardvärden genom att använda ett passande standardfoder som \"mall\" och ändra de uppgifter som behövs.</div>\r\n<div style=\"text-align: left;\">&nbsp;</div>\r\n<div style=\"text-align: left;\">Notera att det är viktigt att du uppger TS-halten (Torrsubstanshalten) för att uppgifterna ska bli riktiga. TS-talet visar hur mycket vatten det är i fodret. Lågt TS-tal betyder att fodret är fuktigt, dvs vattenrikt och energifattigt. Ett bra tips är därför att Du börjar med att fylla i TS-halten innan du lägger i de övriga värtdena. I PC-Horse kan man välja mellan att lägga in värden \"per kg torrsubstans\" eller \"per kg foder\". Vanligen finner du bägge uppgifterna i analysen Du fått med fodret.</div>\r\n<div style=\"text-align: left;\">Det enda Du behöver tänka på i PC-Horse är att Du, efter det du valt TS-halt - skriver in energi och proteinvärden etc med rätt mått - vanligen per kg foder.</div>\r\n<div style=\"text-align: left;\">&nbsp;</div>\r\n<div style=\"text-align: left;\">\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n</div>\r\n<div style=\"text-align: left;\">&nbsp;</div>\r\n<div style=\"text-align: left;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=204:skapa-eget-foder&amp;catid=48:foderlistor&amp;Itemid=309\">Läs mer hur du lägger upp ett eget foder i PC-Horse.</a></div>\r\n<div style=\"text-align: left;\">&nbsp;</div>','',1,81,'2012-02-15 16:00:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','0000-00-00 00:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',13,32,'','',1,2640,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2525,2603,'Oktober 2011 - Tilgængeligheden af mineraler i hestens foder.','october201139767','<img alt=\"10splash200x133\" src=\"images-joomla/stories/seasons/10splash200x133.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /><br /><br />Der er meget diskussion om tilgængeligheden af mineralerne i hestens foderration. Når vi tilsætter ekstra mineraler er dette oftest som salte, i uorganisk form. Mineraler kan også være bundet til en organisk forbindelse, f.eks til en aminosyre, eller bundet i gær eller andre levende celler. Mineraler som på denne måde er bundet til organiske molekyler kaldes almindeligvis chelaterede mineraler. Hvis vi søger på internettet efter chelaterede mineraler til heste får vi mange træffere. De fleste er skrevet som led i markedsføring af produkter som indeholder chelaterede mineraler. Det bliver ofte hævdet at de chelaterede mineraler i produktet bliver optaget langt bedre af hesten end de uorganiske former af samme mineral. Produkter med chelaterte mineraler er oftest dyrere end tilsvarende produkter med uorganiske mineraler.\r\n<p>Hvis vi går nærmere ind i faglitteraturen og studerer resultater fra forsøg med absorption af uorganiske og chelaterede mineraler, bliver billedet et andet. Den officielle amerikanske norm for ernæring af hester (Nutrient requirements for horses, NRC 2007) kommenterer hvor godt mineralerne absorberes med baggrund i de forsøgsresultater som er publiceret. Her fremgår det at enkelte mineraler kan have en lidt bedre udnyttelse i chelateret form, mens andre chelaterede mineraler faktisk absorberes dårligere end mineraler i uorganisk form. Hovedbudskabet i NRC 2007 er at det ikke er store forskelle mellem uorganiske og chelaterte mineralers evne til at tilføre hesten de mineraler den har brug for.</p>\r\n<p>Ved beregning af behovet for de enkelte mineralerne medtager NRC også i betragtningen hvor godt mineralet absorberes. For et mineral hvor 50% af foderets indhold bliver absorberet, sættes hestens dagsbehov til det dobbelte af den mængden kroppen har behov for at opsuge fra tarmkanalen. Vi kan derfor sige at hvis vi holder os til behovene beregnet etter NRC, så har vi også taget hensyn til hvor godt de forskellige mineraler bliver absorberet af hesten.</p>\r\n<p>PC-Horse beregner behovene for mineraler til alle typer af heste i henhold til NRC-normen, eftersom vi vurder denne til at være den mest valide mineralnorm. Ved NRC normerne ved vi også at udnyttelsesgraden af de forskellige mineraler er taget med i beregningen, og at hestens behov skal være dækket, enten mineralet i foderet er tilsat i uorganisk eller i chelateret form. Hvis det kommer sikker videnskabelig dokumentation som viser at specielle mineralformer, som for eksempel chelaterede, har egenskaber som gør dem væsentlig mere tilgængelige end de uorganiske, vil vi lægge dette ind i beregningsapparatet i PC-Horse programmet.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2011-02-15 16:01:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-09-30 23:00:00','2011-10-30 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,33,'','',1,2806,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2526,2604,'Oktober - Tilgjengeligheten av mineraler i hestens fôr','october201148889','<img alt=\"10splash200x133\" src=\"images-joomla/stories/seasons/10splash200x133.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /><br /><br />Det er mye diskusjon om tilgjengeligheten av mineraler i rasjoner til hester. Når vi tilsetter ekstra mineraler er dette oftest som salter, i uorganisk form. Mineraler kan også være bundet til en organisk forbindelse, f.eks til en aminosyre, eller ha blitt tatt opp i gjær eller andre levende celler. Mineraler som på denne måten er bundet til organiske molekyler kalles vanligvis chelaterte mineraler. Dersom vi søker på internett etter chelaterte mineraler til hester får vi mange treff. De fleste er skrevet som ledd i markedsføring av produkt som inneholder chelaterte mineraler. Det blir ofte hevdet at de chelaterte mineralene i produktet tas opp av hesten på en langt bedre måte enn de uorganiske formene av samme mineral.&nbsp; Produkter med chelaterte mineraler er oftest dyrere enn tilsvarende produkter med uorganiske mineraler.<br /><br />Dersom vi går nærmere inn i faglitteraturen og studerer resultater fra forsøk med absorpsjon av uorganiske og chelaterte mineraler, blir bildet et annet. Den offisielle amerikanske normen for ernæring av hester (Nutrient requirements for horses, NRC 2007) kommenterer hvor godt mineralene absorberes med bakgrunn i de forsøksresultater som er publisert. Her går det fram at enkelte mineraler kan ha en litt bedre utnytting i chelatert form, mens andre chelaterte mineraler faktisk absorberes dårligere enn mineraler i uorganisk form. Hovedbudskapet i NRC 2007 er at det ikke er store forskjeller mellom uorganiske og chelaterte mineralers evne til å tilføre hesten de mineraler den trenger. <br /><br />Ved beregning av behovet for de enkelte mineralene tar NRC med i betraktningen hvor godt mineralet absorberes. For et mineral hvor 50% av fôrets innhold blir absorbert, settes hestens dagsbehov til det dobbelte av den mengden kroppen trenger å suge opp fra tarmkanalen. Vi kan derfor si at dersom vi holder oss til behovene beregnet etter NRC, så har vi også tatt hensyn til hvor godt de ulike mineralene absorberes av hesten.<br /><br />PC-Horse beregner behovene for mineraler til alle typer hester i henhold til NRC-normen, siden vi regner denne for å være den fremste i verden når det gjelder mineraler. Da vet vi også at utnyttingsgraden av de ulike mineralene er tatt med i beregningen, og at hestens behov skal være dekket, enten mineralet i fôret er tilsatt i uorganisk og i chelatert form. Når det kommer sikker vitenskapelig dokumentasjon som viser at spesielle mineralformer, som for eksempel chelaterte,&nbsp; har egenskaper som gjør dem vesentlig mer tilgjengelige enn de uorganiske, vil vi legge dette inn i beregningsapparatet i PC-Horse programmet.','',1,81,'2011-02-15 16:01:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-09-30 23:00:00','2011-10-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,33,'','',1,2806,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2527,2605,'October 2011 - The availability of minerals in rations for horses','october201185342','<img alt=\"10splash200x133\" src=\"images-joomla/stories/seasons/10splash200x133.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /><br /><br />There is a lot of discussion about the chemical form of minerals (ie. Magnesium, Phosphorus, Copper, Zinc, Selenium etc.) that are added to horse rations. When we provide extra minerals in concentrates or in a mineral supplement, this is traditionally in the form of inorganic salts.\r\n<p>Minerals can, however, also be bound to an organic molecule, such as an amino acid. They can also be fed with yeast or fungi that have incorporated the minerals during their growth. Minerals bound to organic molecules are usually called chelated minerals. <br />If we search the Internet for \"chelated minerals for horses\", we get many hits. Most articles are written as part of the marketing of products containing chelated minerals. It is often claimed that chelated minerals in a given product are taken up by the horse in a much better way than is the case with the inorganic forms. Products with chelated minerals are generally more expensive than similar products with inorganic minerals.</p>\r\n<p>The picture is somewhat different in literature reporting experiments on the absorption of inorganic and chelated minerals. The official American standard of nutrition of horses (Nutrient Requirements of Horses, NRC 2007) comments on how well minerals are absorbed on the basis of published results of digestibility trials.<br /><br />The findings are not always as clear as claimed in advertisements for chelated minerals<br />Indeed, some minerals have a somewhat better absorption in chelated rather than in inorganic form, others have a similar, or even lower absorption.<br /><br />The main message in NRC 2007 is that there are no major differences between inorganic and chelated minerals in respect to sustaining adequate minerals nutrition. When calculating the need for individual minerals, NRC takes into account how well the mineral is absorbed. For a mineral where 50% of the content of the feed is absorbed, NRC puts the horse\'s daily requirements at twice the amount the body needs to absorb from the intestinal tract. Thus, when using mineral requirements as published by the NRC, PC-Horse also takes into account how well the different minerals in the total ration will be absorbed by the horse.</p>\r\n<p>Your PC-Horse program calculates the minerals needed by all types of horse according to NRC 2007 standards. In respect to minerals for horse nutrition, we consider these standards to be the very best in the world.</p>\r\n<p>As more scientific evidence becomes available on the absorption and utilization of various chemical forms of minerals, we will incorporate it in the calculation engine of the PC-Horse program, enabling us to provide ever better nutritional advice to horse owners.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2011-02-15 16:01:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-09-30 23:00:00','2011-10-30 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,33,'','',1,2806,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2528,2606,'Oktober - Tilgjengeligheten av mineraler i hestens fôr','october201157183','<img alt=\"10splash200x133\" src=\"images-joomla/stories/seasons/10splash200x133.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /><br /><br />Det er mye diskusjon om tilgjengeligheten av mineraler i rasjoner til hester. Når vi tilsetter ekstra mineraler er dette oftest som salter, i uorganisk form. Mineraler kan også være bundet til en organisk forbindelse, f.eks til en aminosyre, eller ha blitt tatt opp i gjær eller andre levende celler. Mineraler som på denne måten er bundet til organiske molekyler kalles vanligvis chelaterte mineraler. Dersom vi søker på internett etter chelaterte mineraler til hester får vi mange treff. De fleste er skrevet som ledd i markedsføring av produkt som inneholder chelaterte mineraler. Det blir ofte hevdet at de chelaterte mineralene i produktet tas opp av hesten på en langt bedre måte enn de uorganiske formene av samme mineral.&nbsp; Produkter med chelaterte mineraler er oftest dyrere enn tilsvarende produkter med uorganiske mineraler.<br /><br />Dersom vi går nærmere inn i faglitteraturen og studerer resultater fra forsøk med absorpsjon av uorganiske og chelaterte mineraler, blir bildet et annet. Den offisielle amerikanske normen for ernæring av hester (Nutrient requirements for horses, NRC 2007) kommenterer hvor godt mineralene absorberes med bakgrunn i de forsøksresultater som er publisert. Her går det fram at enkelte mineraler kan ha en litt bedre utnytting i chelatert form, mens andre chelaterte mineraler faktisk absorberes dårligere enn mineraler i uorganisk form. Hovedbudskapet i NRC 2007 er at det ikke er store forskjeller mellom uorganiske og chelaterte mineralers evne til å tilføre hesten de mineraler den trenger. <br /><br />Ved beregning av behovet for de enkelte mineralene tar NRC med i betraktningen hvor godt mineralet absorberes. For et mineral hvor 50% av fôrets innhold blir absorbert, settes hestens dagsbehov til det dobbelte av den mengden kroppen trenger å suge opp fra tarmkanalen. Vi kan derfor si at dersom vi holder oss til behovene beregnet etter NRC, så har vi også tatt hensyn til hvor godt de ulike mineralene absorberes av hesten.<br /><br />PC-Horse beregner behovene for mineraler til alle typer hester i henhold til NRC-normen, siden vi regner denne for å være den fremste i verden når det gjelder mineraler. Da vet vi også at utnyttingsgraden av de ulike mineralene er tatt med i beregningen, og at hestens behov skal være dekket, enten mineralet i fôret er tilsatt i uorganisk og i chelatert form. Når det kommer sikker vitenskapelig dokumentasjon som viser at spesielle mineralformer, som for eksempel chelaterte,&nbsp; har egenskaper som gjør dem vesentlig mer tilgjengelige enn de uorganiske, vil vi legge dette inn i beregningsapparatet i PC-Horse programmet.','',1,81,'2011-02-15 16:01:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-09-30 23:00:00','2011-10-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,33,'','',1,2806,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2529,2607,'Oktober 2011 - Tilgjengeligheten av mineraler i hestens fôr','october201117587','<p><img alt=\"10splash200x133\" src=\"images-joomla/stories/seasons/10splash200x133.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /><br /><br />Det er mye diskusjon om tilgjengeligheten av mineraler i rasjoner til hester. Når vi tilsetter ekstra mineraler er dette oftest som salter, i uorganisk form. Mineraler kan også være bundet til en organisk forbindelse, f.eks til en aminosyre, eller ha blitt tatt opp i gjær eller andre levende celler. Mineraler som på denne måten er bundet til organiske molekyler kalles vanligvis chelaterte mineraler. Dersom vi søker på internett etter chelaterte mineraler til hester får vi mange treff. De fleste er skrevet som ledd i markedsføring av produkt som inneholder chelaterte mineraler. Det blir ofte hevdet at de chelaterte mineralene i produktet tas opp av hesten på en langt bedre måte enn de uorganiske formene av samme mineral.&nbsp; Produkter med chelaterte mineraler er oftest dyrere enn tilsvarende produkter med uorganiske mineraler.<br /><br />Dersom vi går nærmere inn i faglitteraturen og studerer resultater fra forsøk med absorpsjon av uorganiske og chelaterte mineraler, blir bildet et annet. Den offisielle amerikanske normen for ernæring av hester (Nutrient requirements for horses, NRC 2007) kommenterer hvor godt mineralene absorberes med bakgrunn i de forsøksresultater som er publisert. Her går det fram at enkelte mineraler kan ha en litt bedre utnytting i chelatert form, mens andre chelaterte mineraler faktisk absorberes dårligere enn mineraler i uorganisk form. Hovedbudskapet i NRC 2007 er at det ikke er store forskjeller mellom uorganiske og chelaterte mineralers evne til å tilføre hesten de mineraler den trenger. <br /><br />Ved beregning av behovet for de enkelte mineralene tar NRC med i betraktningen hvor godt mineralet absorberes. For et mineral hvor 50% av fôrets innhold blir absorbert, settes hestens dagsbehov til det dobbelte av den mengden kroppen trenger å suge opp fra tarmkanalen. Vi kan derfor si at dersom vi holder oss til behovene beregnet etter NRC, så har vi også tatt hensyn til hvor godt de ulike mineralene absorberes av hesten.<br /><br />PC-Horse beregner behovene for mineraler til alle typer hester i henhold til NRC-normen, siden vi regner denne for å være den fremste i verden når det gjelder mineraler. Da vet vi også at utnyttingsgraden av de ulike mineralene er tatt med i beregningen, og at hestens behov skal være dekket, enten mineralet i fôret er tilsatt i uorganisk og i chelatert form. Når det kommer sikker vitenskapelig dokumentasjon som viser at spesielle mineralformer, som for eksempel chelaterte,&nbsp; har egenskaper som gjør dem vesentlig mer tilgjengelige enn de uorganiske, vil vi legge dette inn i beregningsapparatet i PC-Horse programmet.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2011-02-15 16:01:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-09-30 23:00:00','2011-10-30 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,33,'','',1,2806,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2530,2608,'Oktober 2011','october201137500','<img alt=\"10splash200x133\" src=\"images-joomla/stories/seasons/10splash200x133.jpg\" width=\"200\" height=\"133\" /><br /><br />Det er mye diskusjon om tilgjengeligheten av mineraler i rasjoner til hester. Når vi tilsetter ekstra mineraler er dette oftest som salter, i uorganisk form. Mineraler kan også være bundet til en organisk forbindelse, f.eks til en aminosyre, eller ha blitt tatt opp i gjær eller andre levende celler. Mineraler som på denne måten er bundet til organiske molekyler kalles vanligvis chelaterte mineraler. Dersom vi søker på internett etter chelaterte mineraler til hester får vi mange treff. De fleste er skrevet som ledd i markedsføring av produkt som inneholder chelaterte mineraler. Det blir ofte hevdet at de chelaterte mineralene i produktet tas opp av hesten på en langt bedre måte enn de uorganiske formene av samme mineral.&nbsp; Produkter med chelaterte mineraler er oftest dyrere enn tilsvarende produkter med uorganiske mineraler.<br /><br />Dersom vi går nærmere inn i faglitteraturen og studerer resultater fra forsøk med absorpsjon av uorganiske og chelaterte mineraler, blir bildet et annet. Den offisielle amerikanske normen for ernæring av hester (Nutrient requirements for horses, NRC 2007) kommenterer hvor godt mineralene absorberes med bakgrunn i de forsøksresultater som er publisert. Her går det fram at enkelte mineraler kan ha en litt bedre utnytting i chelatert form, mens andre chelaterte mineraler faktisk absorberes dårligere enn mineraler i uorganisk form. Hovedbudskapet i NRC 2007 er at det ikke er store forskjeller mellom uorganiske og chelaterte mineralers evne til å tilføre hesten de mineraler den trenger. <br /><br />Ved beregning av behovet for de enkelte mineralene tar NRC med i betraktningen hvor godt mineralet absorberes. For et mineral hvor 50% av fôrets innhold blir absorbert, settes hestens dagsbehov til det dobbelte av den mengden kroppen trenger å suge opp fra tarmkanalen. Vi kan derfor si at dersom vi holder oss til behovene beregnet etter NRC, så har vi også tatt hensyn til hvor godt de ulike mineralene absorberes av hesten.<br /><br />PC-Horse beregner behovene for mineraler til alle typer hester i henhold til NRC-normen, siden vi regner denne for å være den fremste i verden når det gjelder mineraler. Da vet vi også at utnyttingsgraden av de ulike mineralene er tatt med i beregningen, og at hestens behov skal være dekket, enten mineralet i fôret er tilsatt i uorganisk og i chelatert form. Når det kommer sikker vitenskapelig dokumentasjon som viser at spesielle mineralformer, som for eksempel chelaterte,&nbsp; har egenskaper som gjør dem vesentlig mer tilgjengelige enn de uorganiske, vil vi legge dette inn i beregningsapparatet i PC-Horse programmet.','',1,81,'2011-02-15 16:01:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-15 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,33,'','',1,2806,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2531,2609,'Oktober 2011 - Hur tillgängliga är mineralerna i hästfodret?','october201125173','<hr />\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt;\">Den här artikeln belyser mineraler i hästfoder och hur de tas upp av hästar. Artikeln är i original skriven av Dr Dag Ausbø på&nbsp;Universitet for miljø og biovitenskap i Norge.</span><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\"><br /></span></em></p>\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.<hr /></span></em></p>\r\n<p><img alt=\"10splash200x133\" src=\"images-joomla/stories/seasons/10splash200x133.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /></p>\r\n<p>Det diskuteras mycket om hur tillgängliga mineralerna är i hästarnas dagsgivor. När vi tillsätter mineraler är det oftast i form av salter, ioorganisk form. Mineraler kan också vara bundna i en organisk förening, t.ex till en aminosyra, eller blivit upptagen i jäst eller andra levande celler. Mineraler, som på detta sättet bundits till organiska molekyler kallas vanligen för kelaterade mineraler. Det hävdas ofta att de kelaterade mineralerna i produkter tas upp av hästarna på ett långt bättre sätt än de oorganiska formerna av samma mineral. Produter med kelaterade mineraler är oftast dyrare än motsvarande produkter med oorgansikt mineral.</p>\r\n<p>Om vi emellertid går djupare in i facklitteraturen och studerar resultat från försök med absorbtion av oorganiska och kelaterade mineraler, blir bilden en annan. Den officiella amerikanska normen för utfodring av hästar (Nutrient requirements for horses, NRC 2007) kommenterar hur effektivt mineralerna absorberas baserat på de försöksresultat som publicerats. Här framgår det att enskilda mineraler kan ha en något bättre utnyttjandegrad i kelaterad form, medan andra kelaterade mineraler faktiskt absorberas sämre än mineraler i oorganisk form. Huvudbudskapet i NRC 2007 är att det inte föreligger stora skillnader mellan oorganiska och kelaterade mineralers förmåga att ge hästen de mineraler den behöver.</p>\r\n<p>Vid beräkning av behovet för de olika mineralerna tar NRC med i bedömningen hur bra det enskilda mineralet absorberas. För ett mineral, där 50% av fodrets innehåll blir absorberat. sätts hästens dagsbehov till den dubbla mängden av vad kroppen förmår suga upp från tarmkanalen. Vi kan därför tryggt säga att om vi håller oss till behov som beräknas efter NRC, så har vi också tagit hänsyn till hur bra de olika mineralerna absorberas av hästen.</p>\r\n<p>PC-Horse beräknar mineralbehoven för alla typer av hästar efter NRC-normen, eftersom vi anser denna vara den ledande normen i världen när det gäller mineraler. Därmed vet vi också att nyttjandegraden av de olika mineralerna har tagits med i beräkningen, och att hästens behov är täckta - oavsett om mineralerna i fodret är tillsatta i oorganisk eller kelaterad form.</p>\r\n<p>När det kommer till säker vetenskaplig dokumentation som kan påvisa att speciella mineralformer, t.ex kelaterade, har egenskaper som gör dem väsentligt mer tillgängliga än de oorganiska, kommer vi att lägga in detta i PC-Horse beräkningsprogram.</p>\r\n<p><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2011-02-15 16:01:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-09-30 23:00:00','2011-10-30 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,33,'','',1,2806,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2532,2610,'November 2011 – kulde og vinterklare dage.','november201155072','<p><span style=\"font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><span style=\"font-size: 11pt;\"><b><span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\"></span></b><span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\"><img alt=\"11splash200x150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/11splash200x150.jpg\" height=\"150\" width=\"200\" /></span></span></span></p>\r\n<p><span style=\"font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><span style=\"font-size: 11pt;\"><span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\">Generelt tåler heste fint kulde og lave temperaturer og bør opholde sig udendørs så meget som muligt. <span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\">Udtrykket \"den l<span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\">aveste kritisk<span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\">e temperatur\" <span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\">er den <span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\">udendørstemperatur ,<span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\">hvor en h<span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\">est <span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\">nødvendigvis må øge sin v<span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\">armeproduktion f<span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\">or at \"h<span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\">olde v<span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\">armen\". N<span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\">år det bl<span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\">iver k<span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\">oldere <span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\">end denn<span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\">e l<span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\">aveste kritisk<span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\">e temperatur , <span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\">begynder h<span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\">este at <span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\">æde mer<span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\">e o<span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\">g <span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\"> tære på dens depoter af kropsfedt. <span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\"> F<span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\">or <span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\">udvoksne heste i normalt huld, som får tilstrækkeligt med foder, er den ”laveste kritiske temperatur\" ca minus 15 grader. <span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\"> Heste som er lidt tynde, gamle heste, og ungheste tåler kulden dårligere og for disse grupper er den laveste kritiske temperatur mellem minus 5 og minus 10 grader celsius. Når vejret er meget blæsende og når det regner taber hesten hurtigere varmen end i tørt og stille vejr. &nbsp;<br /> <br /> At<span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\"> udsætte hesten for kolde ydre vilkår som f.eks faldende temperaturer i efterårsmånederne fremmer dannelsen af vinterpels og forbereder omstillingen til &nbsp;de koldere vinterforhold . En <span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1f497d\">uklippet, tæt og lang vinterpels er god til at holde hesten varm under de fleste forhold. Hvis pelsen klippes kan det være nødvendigt at give hesten dækken på, når den skal opholde sig udendørs i den kolde vintertid- &nbsp;selv ved temperaturer der ligger over den kritiske udetemperatur.<br /> Heste i træning vil normalt svede efter endt arbejde og bør hvile indendørs dækket med et sveddækken indtil de er tørre<br /> <b>Grovfoder vigtigt<br /> </b><br /> Hvis hestene er meget ude om vinteren er det vigtig de får tilstrækkeligt med grovfoder(hø eller wrap). Disse typer af grovfoder opholder sig i lang tid i grovtarmen &nbsp;og bidrager til en stor varmeproduktion. &nbsp;Det bedste er hvis hestene også i vinterperioden opholder sig meget udendørs og tildeles hø og wrap som tilfredsstiller deres appetit.<br /> &nbsp;<br /> <b>Vand er vigtigt. <br /> </b><br /> En kritisk faktor for heste der er meget ude i vinterperioden er vandforsyningen. &nbsp;&nbsp;Vær omhyggelig med at dine heste altid har &nbsp;fri tilgang til rent drikkevand. I vinterperioden udvikler hestene lettere kolik hvis de har mangel på vand eller vandet er frossent. <br /> &nbsp;<br /> Ved hjælp af PC- Horse programmet kan du let holde styr på hvor meget foder din hest har behov for. Fodringen bør baseres på så meget godt grovfoder som muligt suppleret med korn og kraftfoder &nbsp;således at hestens samlede næringsbehov bliver dækket. <br /> <br /> Hvis heste holdes permanent udenfor i vinterperioden er det vigtigt at de har adgang til læ og et tørt leje og de bør som hovedregel have adgang til et læskur. For Islandske heste og Shetlandsponyer kan kravet til læskure under særlige forhold fraviges. &nbsp;Ekstra fodring kan være nødvendig.</span></span></span></span></span></span></span></span></span></span></span></span></span></span></span></span></span></span></span></span></span></span></span></span></span></span></span></span></span></span></span></span></span></span></p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2011-02-15 16:01:27',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-10-31 23:00:00','2011-11-30 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,34,'','',1,2815,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2533,2611,'November - Cold and wintry days','november201118649','<br /><img alt=\"11splash200x150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/11splash200x150.jpg\" height=\"150\" width=\"200\" /><br /><br />Now we are coming into the cold season and the challenges it brings.<br />In general, horses can tolerate cold well and they should preferably be allowed outside as much as possible. \"The lower critical temperature\" is the external temperature at which a horse needs to increase its heat production in order to maintain body temperature, or \"keep &nbsp;warm\". When it gets colder than this temperature outside, horses will increase their feed consumption, and increase their use of body fat stores. For adult horses in normal condition and getting enough food, the \"lower critical temperature\" is around minus 15 degrees. Thin horses, old horses and young horses can tolerate cold less well and for them the lower critical temperature can range between minus 5 and minus 10 degrees Centigrade. In wind and rain, horses will lose heat more rapidly than in dry, calm weather. If they are out a lot in winter it is important that they receive enough roughage (hay or haylage). These roughages have a long retention time in the hindgut of the horse, and will contribute to heat production in more that 24 hours after being eaten. Ideally our horses should be allowed out daily also in winter, and forage or have other roughage available according to their appetites. <br />Allowing our horses to be exposed to outside conditions as temperature falls in October and November will promote growth of a winter coat and prepare metabolism for colder winter conditions. A naturally dense and long winter coat will keep horses warm under most conditions. If this coat has been cut for training or competition reasons, however, extra blankets will be needed for outside in cold weather, even at temperatures considered being above the lower critical temperature. <br />Trained horses are usually sweating after a workout, and should be allowed to rest inside or be covered with a rug until they are dry. As a rule, horses should only wear blankets outside in dry weather. &nbsp;Dag: Påstanden henger I lufta. Hva er begrunnelsen please, eller blir det litt naivt. Dag/Terry: Rug or blanket?<br />A critical factor for horses kept outdoors in winter is water. Take extra care to see that your horses always have free access to water. [Dag: Kan du underbygge det som står I de to neste setningene. Er det velkjent at det er mer kolikk om vinteren, så er det bra. Har det noe med vannkvalitet og tilgjengelighet å gjøre så er det helt flott, men det bør skrives litt mer...]In winter it is easier for them to develop colic? This is often because they have too little water or that the water is frozen. <br />With the PC-Horse program, you can easily keep track of how much forage your horse gets. Try therefore to provide as much as possible of the basic ration as roughage during winter, and give grain and other concentrates to match the requirements calculated by PC-Horse for training and other activities.\r\n<p>If horses are kept permanently outside, then stricter requirements for their welfare and environment may apply. Legislation and practical rules will vary from country to country, and it is always important that such requirements are observed. As a minimum, and in general, our horses should always have access to a dry, draft-free place where they can find comfort sheltered from wind and rain. Good shelters will lower the temperature at which horses starts shivering to maintain body temperature (the lower critical temperature), and thus enables them to cope with lower winter temperatures without having to increase feed consumption. &nbsp;&nbsp;&nbsp;<br /> <br />[Dag: ide til en senere månedsartikkel: Forbehov og vedlikeholdsbehov hos store (1000 kg) og små (200kg) hester. Does size matter in horses???]<br />Så akkurat gjennom fysiologiboka hvor jeg har en kurve på</p>','',1,81,'2011-02-15 16:01:27',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-10-31 23:00:00','2011-11-29 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,34,'','',1,2815,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2534,2612,'November 2011 - Now we are coming into the cold season and the challenges it brings','november201159509','<p><img alt=\"11splash200x150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/11splash200x150.jpg\" height=\"150\" width=\"200\" /><br />In general, horses can tolerate cold well and they should preferably be allowed outside as much as possible. \"The lower critical temperature\" is the external temperature at which a horse needs to increase its heat production in order to maintain body temperature, or \"keep &nbsp;warm\". When it gets colder than this temperature outside, horses will increase their feed consumption, and increase their use of body fat stores. For adult horses in normal condition and getting enough food, the \"lower critical temperature\" is around minus 15 degrees. Thin horses, old horses and young horses can tolerate cold less well and for them the lower critical temperature can range between minus 5 and minus 10 degrees Centigrade. In wind and rain, horses will lose heat more rapidly than in dry, calm weather. If they are out a lot in winter it is important that they receive enough roughage (hay or haylage). These roughages have a long retention time in the hindgut of the horse, and will contribute to heat production in more that 24 hours after being eaten. Ideally our horses should be allowed out daily also in winter, and forage or have other roughage available according to their appetites.</p>\r\n<p>Allowing our horses to be exposed to outside conditions as temperature falls in October and November will promote growth of a winter coat and prepare metabolism for colder winter conditions. A naturally dense and long winter coat will keep horses warm under most conditions. If this coat has been cut for training or competition reasons, however, extra blankets will be needed for outside in cold weather, even at temperatures considered being above the lower critical temperature. <br />Trained horses are usually sweating after a workout, and should be allowed to rest inside or be covered with a rug until they are dry. As a rule, horses should only wear blankets outside in dry weather. &nbsp;</p>\r\n<p><br />A critical factor for horses kept outdoors in winter is water. Take extra care to see that your horses always have free access to water. In winter it is easier for them to develop colic? This is often because they have too little water or that the water is frozen.</p>\r\n<p>With the PC-Horse program, you can easily keep track of how much forage your horse gets. Try therefore to provide as much as possible of the basic ration as roughage during winter, and give grain and other concentrates to match the requirements calculated by PC-Horse for training and other activities.</p>\r\n<p>If horses are kept permanently outside, then stricter requirements for their welfare and environment may apply. Legislation and practical rules will vary from country to country, and it is always important that such requirements are observed. As a minimum, and in general, our horses should always have access to a dry, draft-free place where they can find comfort sheltered from wind and rain. Good shelters will lower the temperature at which horses starts shivering to maintain body temperature (the lower critical temperature), and thus enables them to cope with lower winter temperatures without having to increase feed consumption.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n<p>&nbsp;&nbsp;</p>','',1,81,'2011-02-15 16:01:27',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-10-31 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,34,'','',1,2815,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2535,2613,'November - Cold and wintry days','november20115435','<br /><img alt=\"11splash200x150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/11splash200x150.jpg\" height=\"150\" width=\"200\" /><br /><br />Now we are coming into the cold season and the challenges it brings.<br />In general, horses can tolerate cold well and they should preferably be allowed outside as much as possible. \"The lower critical temperature\" is the external temperature at which a horse needs to increase its heat production in order to maintain body temperature, or \"keep &nbsp;warm\". When it gets colder than this temperature outside, horses will increase their feed consumption, and increase their use of body fat stores. For adult horses in normal condition and getting enough food, the \"lower critical temperature\" is around minus 15 degrees. Thin horses, old horses and young horses can tolerate cold less well and for them the lower critical temperature can range between minus 5 and minus 10 degrees Centigrade. In wind and rain, horses will lose heat more rapidly than in dry, calm weather. If they are out a lot in winter it is important that they receive enough roughage (hay or haylage). These roughages have a long retention time in the hindgut of the horse, and will contribute to heat production in more that 24 hours after being eaten. Ideally our horses should be allowed out daily also in winter, and forage or have other roughage available according to their appetites. <br />Allowing our horses to be exposed to outside conditions as temperature falls in October and November will promote growth of a winter coat and prepare metabolism for colder winter conditions. A naturally dense and long winter coat will keep horses warm under most conditions. If this coat has been cut for training or competition reasons, however, extra blankets will be needed for outside in cold weather, even at temperatures considered being above the lower critical temperature. <br />Trained horses are usually sweating after a workout, and should be allowed to rest inside or be covered with a rug until they are dry. As a rule, horses should only wear blankets outside in dry weather. &nbsp;Dag: Påstanden henger I lufta. Hva er begrunnelsen please, eller blir det litt naivt. Dag/Terry: Rug or blanket?<br />A critical factor for horses kept outdoors in winter is water. Take extra care to see that your horses always have free access to water. [Dag: Kan du underbygge det som står I de to neste setningene. Er det velkjent at det er mer kolikk om vinteren, så er det bra. Har det noe med vannkvalitet og tilgjengelighet å gjøre så er det helt flott, men det bør skrives litt mer...]In winter it is easier for them to develop colic? This is often because they have too little water or that the water is frozen. <br />With the PC-Horse program, you can easily keep track of how much forage your horse gets. Try therefore to provide as much as possible of the basic ration as roughage during winter, and give grain and other concentrates to match the requirements calculated by PC-Horse for training and other activities.\r\n<p>If horses are kept permanently outside, then stricter requirements for their welfare and environment may apply. Legislation and practical rules will vary from country to country, and it is always important that such requirements are observed. As a minimum, and in general, our horses should always have access to a dry, draft-free place where they can find comfort sheltered from wind and rain. Good shelters will lower the temperature at which horses starts shivering to maintain body temperature (the lower critical temperature), and thus enables them to cope with lower winter temperatures without having to increase feed consumption. &nbsp;&nbsp;&nbsp;<br /> <br />[Dag: ide til en senere månedsartikkel: Forbehov og vedlikeholdsbehov hos store (1000 kg) og små (200kg) hester. Does size matter in horses???]<br />Så akkurat gjennom fysiologiboka hvor jeg har en kurve på</p>','',1,81,'2011-02-15 16:01:27',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-10-31 23:00:00','2011-11-29 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,34,'','',1,2815,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2536,2614,'November 2011 - det går mot vinter og kaldere dager','november201159796','<img alt=\"11splash200x150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/11splash200x150.jpg\" height=\"150\" width=\"200\" /><br /><br />Hestene bør helst få gå ute mest mulig. Nå er vi imidlertid på vei inn i den kalde årstiden og de utfordringene det fører med seg.\r\n<p>Generelt kan vi si at hestene tåler kulde godt. ”Nedre kritisk temperatur” er et uttrykk som sier hvor kaldt det må være før hestene må øke energiomsetningen for å holde varmen. Det vil si at hestene trenger ekstra fôr for å være i balanse. For voksne hester som er i normalt hold og får nok mat vil nedre kritisk temperatur være rundt minus 15 grader. Tynne hester, gamle hester og unghester tåler mindre kulde og her kan nedre kritisk temperatur ligge i området minus 5 -10 grader. Vind og nedbør vil føre til at hestene fryser lettere enn ved stille tørt være.</p>\r\n<p>Dersom hestene skal være mye ute på vinteren er det viktig at de får nok grovfôr (høy eller ensilasje). Hestene produserer da mer kroppsvarme. Det ideelle er derfor at hester som går ute om vinteren får grovfôr etter appetitt.</p>\r\n<p>Hester som trenes og kommer svette inn etter treningen bør få stå inne eller ha på dekken fram til de er tørre. Ellers er det ikke nødvendig at hestene går med tepper ute så sant det er tørt vær. Tvert imot, hestene bør få anledning til å tilpasse seg forholdene ute. En tykk og ren vinterpels holder hesten varm under de fleste forhold.</p>\r\n<p>Dersom hesten må klippes på grunn av trening og konkurranse er det imidlertid nødvendig med&nbsp; ekstra tepper dersom hesten skal gå ute.</p>\r\n<p>En kritisk faktor om vinteren er vann. Hestene skal alltid ha tilgang til rent friskt vann. Om vinteren er det lettere at hestene får kolikk. Dette skyldes ofte at de får for lite vann eller at vannet er frosset. Vær derfor ekstra nøye med tilsyn for å sikre at hestene alltid har fri tilgang til vann.</p>\r\n<p>I PC-Horse programmet kan du enkelt følge med hvor mye grovfôr hestene dine får. Prøv derfor å gi mest mulig grovfôr og gi kraftfôr etter behov og treningsmengde.</p>\r\n<p>Dersom hestene skal gå ute hele tiden (utegang) stilles det egne og strengere krav til omgivelsene. Dette kan variere fra land til land, og det er viktig at de kravene som stilles blir fulgt opp. Generelt kan vi si at hestene skal ha tilgang til en tørr og trekkfri plass der de kan ligge komfortabelt i ly for vind og nedbør.&nbsp;</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2011-02-15 16:01:27',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-10-31 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,34,'','',1,2815,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2537,2615,'November 2011','november201164828','<br /><img alt=\"11splash200x150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/11splash200x150.jpg\" width=\"200\" height=\"150\" /><br /><br />Now we are coming into the cold season and the challenges it brings.<br />In general, horses can tolerate cold well and they should preferably be allowed outside as much as possible. \"The lower critical temperature\" is the external temperature at which a horse needs to increase its heat production in order to maintain body temperature, or \"keep &nbsp;warm\". When it gets colder than this temperature outside, horses will increase their feed consumption, and increase their use of body fat stores. For adult horses in normal condition and getting enough food, the \"lower critical temperature\" is around minus 15 degrees. Thin horses, old horses and young horses can tolerate cold less well and for them the lower critical temperature can range between minus 5 and minus 10 degrees Centigrade. In wind and rain, horses will lose heat more rapidly than in dry, calm weather. If they are out a lot in winter it is important that they receive enough roughage (hay or haylage). These roughages have a long retention time in the hindgut of the horse, and will contribute to heat production in more that 24 hours after being eaten. Ideally our horses should be allowed out daily also in winter, and forage or have other roughage available according to their appetites. <br />Allowing our horses to be exposed to outside conditions as temperature falls in October and November will promote growth of a winter coat and prepare metabolism for colder winter conditions. A naturally dense and long winter coat will keep horses warm under most conditions. If this coat has been cut for training or competition reasons, however, extra blankets will be needed for outside in cold weather, even at temperatures considered being above the lower critical temperature. <br />Trained horses are usually sweating after a workout, and should be allowed to rest inside or be covered with a rug until they are dry. As a rule, horses should only wear blankets outside in dry weather. &nbsp;Dag: Påstanden henger I lufta. Hva er begrunnelsen please, eller blir det litt naivt. Dag/Terry: Rug or blanket?<br />A critical factor for horses kept outdoors in winter is water. Take extra care to see that your horses always have free access to water. [Dag: Kan du underbygge det som står I de to neste setningene. Er det velkjent at det er mer kolikk om vinteren, så er det bra. Har det noe med vannkvalitet og tilgjengelighet å gjøre så er det helt flott, men det bør skrives litt mer...]In winter it is easier for them to develop colic? This is often because they have too little water or that the water is frozen. <br />With the PC-Horse program, you can easily keep track of how much forage your horse gets. Try therefore to provide as much as possible of the basic ration as roughage during winter, and give grain and other concentrates to match the requirements calculated by PC-Horse for training and other activities.\r\n<p>If horses are kept permanently outside, then stricter requirements for their welfare and environment may apply. Legislation and practical rules will vary from country to country, and it is always important that such requirements are observed. As a minimum, and in general, our horses should always have access to a dry, draft-free place where they can find comfort sheltered from wind and rain. Good shelters will lower the temperature at which horses starts shivering to maintain body temperature (the lower critical temperature), and thus enables them to cope with lower winter temperatures without having to increase feed consumption. &nbsp;&nbsp;&nbsp;<br /> <br />[Dag: ide til en senere månedsartikkel: Forbehov og vedlikeholdsbehov hos store (1000 kg) og små (200kg) hester. Does size matter in horses???]<br />Så akkurat gjennom fysiologiboka hvor jeg har en kurve på</p>','',1,81,'2011-02-15 16:01:27',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-15 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,34,'','',1,2815,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2538,2616,'November 2011 - kalla och vinterliknande dagar för hästen','november201199291','<hr />\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt;\">Den här artikeln ger dig intressan information om vad som gäller för hästen under den kalla perioden och de utmaningar som Du kan ställas inför. Artikeln är i original skriven av Dr Dag Ausbø på&nbsp;Universitet for miljø og biovitenskap i Norge.</span><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\"><br /></span></em></p>\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.</span></em></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><img alt=\"11splash200x150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/11splash200x150.jpg\" height=\"150\" width=\"200\" /></p>\r\n<p>I allmänhet tål hästar kyla bra och de ska helst&nbsp; få vistas utomhus så mycket som möjligt.&nbsp; Begreppet \"den lägre kritiska temperaturen\" är den utomhustemperatur vid vilken en häst behöver öka sin värmeproduktion för att&nbsp; \"hålla värmen\". När det blir kallare än denna lägsta kritiska temperatur ute, kommer hästarna att börja äta mer och öka sin nyttjande av kroppens fettdepåer. För vuxna hästar i normalt skick som får tillräckligt med mat, är den \"undre kritiska temperaturen\" ca minus 15 grader. Tunna hästar, gamla hästar och unghästar tål kyla sämre och för dem kan den lägre kritiska temperaturen variera mellan minus 5 och minus 10 grader Celsius. I vind och regn, förlorar hästarna värme snabbare än i torrt, lugnt väder.<br /><br />Att låta våra hästar att utsättas för yttre villkor, t.ex sjunkande temperatur under höstmånaderna främjar tillväxten av vinterpäls och förbereder ämnesomsättningen för kallare vinterförhållanden. En naturligt tät och lång vinterpäls kommer att hålla hästen varm under de flesta förhållanden. Om pälsen klippts för träning eller tävling kan extra filtar att behövas för utomhusvistelse i kallt väder - även vid temperaturer anses vara ovanför den nedre kritiska temperaturen.<br /><br />Hästar i träning brukar svettas efter ett pass, och bör få vila inomhus eller täckas med en extra filt tills de är torra. Som regel ska hästar ha bara täcken utomhus i torrt väder.</p>\r\n<p><strong>Grovfoder viktigt</strong></p>\r\n<p>Om de är ute mycket på vintern är det viktigt att de får tillräckligt med grovfoder (hö eller hösilage). Dessa grovfoder har en lång förbränningstid i grovtarmen, och bidrar därför till värmeproduktion i mer än 24 timmar efter intag. Helst bör hästar få gå ute dagligen, även på vintern, och ges vallfoder eller andra grovfoder som tillfredsställer deras aptit.<br /><br /><strong>Vatten viktigt</strong></p>\r\n<p>En kritisk faktor för hästar som hålls utomhus på vintern är vattnet. Var extra noga med att dina hästar alltid har fri tillgång till vatten. På vintern är det lättare för dem att utveckla kolik om de har för lite vatten eller att vattnet har frusit.</p>\r\n<p>Med hjälp av PC-Horse programmet kan du enkelt hålla koll på hur mycket foder din häst får. Försök då att ge så mycket som möjligt av de grundläggande grovfodermängderna under vintern, och ge spannmål och andra kraftfodertillsatser sig för att matcha hästens behov.</p>\r\n<p>Om hästar hålls permanent utomhus, kan strängare krav för deras välfärd och miljö tillkomma. Lagstiftning och praktiska regler varierar från land till land, men det är alltid viktigt att dessa krav efterlevs. Som ett minimum, och i allmänhet, bör våra hästar har alltid tillgång till en torr, dragfri plats där de kan finna skydd från vind och regn. Bra vindskydd&nbsp; sänker den temperatur vid vilken hästar börjar hetsäta för att hålla kroppstemperaturen (den nedre kritiska temperaturen) och därmed får de möjlighet att klara lägre vintertemperaturer utan att behöva äta mer.</p>\r\n<p>Vill du läsa mer kan du med fördel läsa nedanstående faktablad från SLU</p>\r\n','<p><strong>Fryser hästen på vintern?</strong><br />av Karin Morgan</p>\r\n<p>* Hästens foderintag och storlek samt kroppens egen isolering avgör hur hästen klarar vintervädret.<br />* Med tillräckligt mycket foder, ett bra skydd för väder och vind samt eventuellt ett täcke klarar hästen att hålla värmen under vintern.<br />* Det är skötarens ansvar att anpassa skötseln och utfodringen till hästens storlek, kondition, ändamål och inhysningssystem, så att hästen inte fryser.<br />* Genom att göra mätningar på hästar i en klimatkammare kan man ta reda på hur hästar klarar låga temperaturer.</p>\r\n<p>Nya inhysningsformer för hästar blir allt vanligare. Uteboxar, lösdriftstallar och ranchdrift kan spara arbete, minska kostnader, förbättra den hygienska luftkvalitén samt vara positiva för hästarnas sociala gemenskap. Många frågar sig dock om och när hästar fryser. Syftet med detta Fakta är att öka förståelsen kring hästars värmebalans och hur skötaren kan hjälpa hästen när det är kallt.</p>\r\n<p><strong>Hästens värmebalans</strong></p>\r\n<p>Hästen är ett jämnvarmt djur med en kroppstemperatur mellan 37,2 °C - 38,2 °C. För att kunna hålla temperaturen konstant måste det vara balans mellan den värme som produceras och den värme som avges (figur 1). Den producerade värmen kommer från kroppens ämnesomsättning, antingen direkt från fodret eller indirekt från upplagsnäring. De yttre värmeförlusterna styrs av fysikaliska lagar. Värme kan avges i form av fri värme och fukt. Fukten avges från andningsvägarna och från huden. Förlusten av fri värme beror på temperaturskillnaden mellan hästens yta och omgivningen. Den fria värmen förloras genom strömning, strålning och ledning. Strömning beror på att luften är i rörelse, t.ex. när det blåser eller drar. Strålningen beror på att det strålar från hästens varma yta mot den kalla omgivningen. Strålningen kan också ge ett värmetillskott vid solstrålning. För att värme skall ledas från en varm yta till en kall yta, måste dessa ytor ha kontakt. Det gör att värmeförluster i form av ledning är försumbara för en stående häst, men påtaglig när hästen ligger ner, speciellt om underlaget inte är väl isolerat (ströat).</p>\r\n<p>Hästens inre reglering av värmebalansen sker med fysiologiska reaktioner. När det är kallt minimerar hästen sin fuktavgivning från huden. Den tar få men långa och djupa andetag för att minimera förlusten av fukt från andningsvägarna. Hästen förlorar betydligt mer fri värme när det är kallt. Ner till en viss omgivningstemperatur kan hästens inre reglering minska den fria värmeavgivningen genom att minska blodflödet till huden så att yttemperaturen sänks. Under denna temperatur kan hästen inte minska den fria värmeförlusten ytterligare, utan måste i stället öka sin värmeproduktion för att hålla kroppstemperaturen konstant. Denna brytpunkt i omgivningstemperatur kallas den nedre kritiska temperaturen. Den är olika för olika hästar beroende på utfodringsmängd och hästens storlek, pälsansättning m.m.</p>\r\n<p>När omgivningstemperaturen sjunker har hästen alltså olika reaktioner för att klara kylan och sin värmebalans. Dessa reaktioner går antingen ut på att minska värmeförlusterna eller öka värmeproduktionen. Reaktionerna sker i samverkan. För att öka värmeproduktionen kan hästen äta mer. Genom att skaka eller tillfälligt röra på sig kan värmeproduktionen också ökas. Men på lång sikt minskar hästen sin aktivitet vid låga temperaturer för att spara energi.</p>\r\n<p>Genom att söka skydd eller ändra kroppsställning kan värmeförlusterna vid vind och nederbördminskas. Att stå intill en annan häst gör att två lika varma ytor strålar mot varandra och förlusterna av strålningsvärme minskar. På sikt kan pälsens längd och täthet ökas för att förbättra isoleringen. Pälsansättningen styrs dock i första hand av ljuset vid avtagande dagslängd och i and-ra hand av låga temperaturer. En annan anpassning är att äta sig fet under sommaren, eftersom fett isolerar tre gånger bättre än annan vävnad.</p>\r\n<p><strong>Väder - inte bara temperatur</strong></p>\r\n<p>Omgivningens temperatur är den viktigaste klimatfaktorn, men hur klimatet upplevs beror också på luftfuktighet, vind, regn, snö och solstrålning. Vinden har betydelse för pälsens isolerande förmåga. När det blåser 8 m/s leder pälsen bort två till tre gånger mer värme än om det är vindstilla. Regn ökar förlusten av värme på två sätt: dels på grund av ökad fuktavgivning, dels genom att päl-sens isolerande förmåga minskar. Det finns rapporter om att hästar i kallt och blött väder förlorade i vikt trots att de gavs 1,5 gång rekommenderad fodergiva. Snö kan vara mindre avkylande än regn för hästar med en tät vinterpäls som isolerar och hindrar snön från att smälta. Solstrålning och värmestrålning från omgivningen kan minska värmeförlusterna betydligt vid låga temperaturer.</p>\r\n<p><strong>Studie av hästar i klimatkammare</strong></p>\r\n<p>För att ta reda på hästens nedre kritiska temperatur och hur hästens värmebalans fungerar vid olika omgivningstemperaturer placeras hästen i en klimatkammare. Klimatkammaren är ett välisolerat rum, där temperaturen kan varieras. Som markörer på hästens inre reglering mäts antalet andetag per minut, pulsen och blodets pH. Fuktavgivningen mäts genom att placera hästen i ett tält och mäta skillnaden i fuktinnehåll mellan <br />frånluften ut ur tältet och tilluften in till tältet. För att studera värmefördelningen i kroppen och värmeavgivningen mäts temperaturer på olika nivåer: blodets temperatur inne i kroppen samt hudens, pälsytans och den omgivande luftens temperatur. Med hjälp av dessa temperaturer kan hästens förmåga att leda värme och den fria värmeavgivningen beräknas.</p>\r\n<p><strong>Praktisk tillämpning</strong></p>\r\n<p>Hur kan man påverka hästens värmebalans? De viktigaste faktorerna för värmebalansen och den nedre kritiska temperaturen är hästens foderintag, kroppens isolering och kroppsytan.</p>\r\n<p>Fodrets energimängd är avgörande för hur mycket värme hästen producerar. Detta kan skötaren påverka genom fodermängden samt i viss mån med foderslag. Vid ökat foderintag producerar hästen mer värme, eftersom värme är en biprodukt av ämnesomsättningen. Den nedre kritiska temperaturen för hästarna i försöket i klimatkammaren var i medeltal 5 °C. Dessa hästar var uppstallade inomhus och vistades i hage under dagen. De normalstora hästarna åt ungefär 8 kg hö per dag. När omgivningstemperaturen sjönk förlorade hästarna extra energi motsvarande ca 32 W/m2 för varje 10 graders sänkning under den kritiska temperaturen. Den extra värmeförlusten för en häst på 500 kg kan motsvaras av ungefär 0,15 kg hö/dag för varje grad under den nedre kritiska temperaturen. Figur 2 visar en kurva med motsvarande högiva för olika kroppsvikter. I litteraturen anges värden för den nedre kritiska temperaturen från -15 °C till 20 °C där den högre siffran avser föl. Vid mätningar av ämnesomsättningen på hästar i Kanada fick man fram en nedre kritisk temperatur på -15°C. Dessa hästar fick dock 1,5 gång mer foder än hästarna i klimatkammarförsöket och deras ämnesomsättning var anpassad till utevistelse hela dygnet. Allmänt gäller att hästar i träning och växande hästar har en energirikare foderstat och därför klarar lägre temperaturer än hästar av motsvarande vikt som varken tränas eller växer.</p>\r\n<p>För att klara värmebalansen vid kyla behöver hästen mera foder. En häst på 500 kg behöver ungefär 0,15 kg hö extra för varje grad under den nedre kritiska temperaturen, dvs. cirka 20x0,15 = 3 kg vid -2 °C, om den nedre kritiska temperaturen är 18 °C.</p>\r\n<p>Man kan påverka hästens isolering och yttemperatur genom att lägga på ett täcke eller genom att klippa hästen. Ett täcke ökar isoleringen, varmed yttemperaturen sjunker och värmeförlusterna minskar så att hästen klarar lägre omgivningstemperaturer. Tävlingshästar klipps ofta vintertid för att underlätta hästens värmeavgivning vid arbete. Ryttaren/kusken upplever hästen som piggare och hästen torkar fortare efter avslutat arbetspass. När pälsen klipps försvinner ett lager isolering och temperaturen på hästens yta stiger. Det betyder att temperaturskillnaden till omgivningen ökar så att förlusten av fri värme blir större. För att ersätta det förlorade lagret isolering och sänka yttemperaturen skall man lägga på hästen ett täcke när den inte arbetar. Under täcket kommer temperaturen att vara högre än utan täcke och muskulaturen kan hållas varmare.</p>\r\n<p>Hästen storlek avgör hur mycket värme den förlorar och vilken nedre kritiska temperatur den får. Den totala mängden värme som förloras beror på kroppsytan. En mindre häst har större yta i förhållande till sin kroppsvikt jämfört med en större häst. Det gör att en mindre häst kommer att förlora totalt sett mer värme och når tidigare sin nedre kritiska temperatur.</p>\r\n<p><strong>Skydd mot väder och vind</strong></p>\r\n<p>Hästar som hålls utomhus dygnet runt under vintern skall ha tillgång till en ligghall . Då kan de själva påverka sin värmebalans. Den enklaste formen av en ligghall är ett tak med tre väggar. Golvet bör ströas med halm. Ligghallar för flera hästar bör ha två portar, så att en dominant individ inte kan blockera porten för de andra. Ligghallens minimimått finns föreskrivna i Statens jordbruksverks föreskrifter om djurhållning inom lantbruket m.m. (SJVFS 1993:129). Ligghallen fungerar dock bättre om ytan görs lite strörre än den angivna minimiytan. En yta på 1,6-2,5 m2/100 kg kroppsvikt skapar förutsättningar för en lugnare grupp och en torrare ströbädd. Vid utformning av utfodringsplatser bör man tänka på att hästar vill hålla ett avstånd till andra hästar när de äter. I det fria är detta avstånd 1,5-6 m. Avståndet mellan utfodringsplatserna i en lösdrift för unghästar kan vara 1,2 m. Hela utfodringsspiltor kan dock göras smalare. Hästar som utfodras i grupp skall man se till, så att alla i gruppen får foder.</p>\r\n<p><strong>Skötarens ansvar</strong></p>\r\n<p>Det är skötarens ansvar att anpassa skötseln och utfodringen till hästens storlek, kondition, ändamål och inhysningssystem. Man bör vara observant på att vinterklimatet ökar förlusterna av fri värme. Om värmeförlusterna blir större än värmeproduktionen kan hästens kondition försämras och hästen kan minska i vikt. Det är främst hästen storlek som avgör den totala värmeförlusten, varför framför allt lättare och mindre hästar behöver skydd och extra foder. Med tillräckligt mycket foder, ett bra skydd mot väder och vind samt eventuellt ett täcke klarar hästen sin värmebalans i kallt klimat.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n<p><strong>Litteratur</strong></p>\r\n<p>Cymbaluk, N. F. &amp; Christison, G. I. 1990. Environmental Effets on Thermoregulation and Nutrition of Horses. Veterinary Clinics of North America: Equine Practice. Vol. 6, No. 2, August.</p>\r\n<p>Guyton, A.C. 1991. Textbook of Medical Physiology. 8th edn. 797-808. W.B. Saunders Co. Philadelphia.</p>\r\n<p>MacCormack, J. A. D. &amp; Bruce, J. M. 1991. The horse in winter - shelter and feeding. Farm Building Progress, (105), July, 10-13.</p>\r\n<p>Michanek, P. &amp; Ventorp, M. 1987. Grupphållna unghästar i lösdrift. Stencil. 23 s. Inst. för lantbrukets byggnadsteknik, Sveriges lantbruksuniversitet.</p>\r\n<p>Statens Jordbruksverk. 1993. Statens jordbruksverks föreskrifter om djurhållning inom lantbruket m.m. SJVFS 1993:129. Saknr L100.</p>\r\n<p>Sällvik, K. &amp; Ehrlemark, A. 1993. Högproducerande djur behöver mer ventilation - ny svensk standard för ventilation i djurstallar. Fakta - Teknik. Nr 4. SLU.</p>\r\n<p>Ämnesord: häst, vinterklimat, värmebalans, skötsel</p>\r\n<p>Teknikagronom Karin Morgan arbetar nu som universitetslektor vid avdelningen för Hippologisk högskoleutbildning. Forskningsarbetet som presenterats ovan utfördes vid Institutionen för lantbruksteknik med frågor som rör byggnadsplanering och husdjurens närmiljö.</p>',1,81,'2011-02-15 16:01:27',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-10-31 23:00:00','2011-11-29 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"sv-SE\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,34,'','',1,2815,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2539,2617,'December 2011 - Stivelse i hestens foderration','december201123001','<p><img alt=\"12splash200x150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/12splash200x150.jpg\" width=\"200\" height=\"150\" /> <img alt=\"stivelse\" src=\"images-joomla/stories/seasons/stivelse.jpg\" width=\"200\" height=\"150\" /></p>\r\n<p>Der er lange traditioner for at anvende  kornprodukter, særlig havre og byg, i foderrationer til heste. Dette er mest aktuelt til heste som arbejder eller er i træning, da disse har et øget energibehov som er vanskeligt at dække med grovfoder alene.  </p>\r\n<p>Havre bliver ofte gitvet hel eller valset, mens byg og andre kornarter indgår som bestanddel i kraftfoderblandinger, enten pelleteret eller som müsli.</p>\r\n<p>Fælles for de forskellige  typeer korn er at de indeholder ca 50% stivelse. Det er denne stivelse som er den energirige del af kornet.  I gennemsnit kan vi regne med at  korn og kraftfoderblandinger indeholder ca dobbelt så meget energi per kilo som tørt grovfoder (hø). Sammenligner vi med fugtig grovfoder (ensilage, wrap) vil korn og kraftfoder pr kilo  indeholde meget mere energi. Derfor  er det vigtigt ved sammenligning af energiindhold altid at huske at korrigere foderet til samme tørstofindhold. Den mest energirige  råvare vi kan tilsætte  i rationen  til heste er fedt (f. eks. vegetabilsk olie). Fedt giver  næsten 3 gange mere energi pr kilo end korn, men kan ikke bruges i større mængder  da det så kan give problemer med fordøjelse og absorption.</p>\r\n<p>Når hestens ration overvejende består af grovfoder, vil meget af fordøjelsen finde sted i blind- og tyktarm efter at foderet har passeret mavesæk og tyndtarm. Her bliver de fint tyggede plantefibre nedbrudt (gæret) af mikrober. Ved denne gæring dannes korte, vandopløselige fetdsyrer, hovedsagligt eddiesyre og propionsyre. Disse bliverhurtigt  optaget  gennem tarmvæggen og giver hesten en jævn tilførsel af næringsstoffer der  anvendes som energi til arbejde og produktion af mælk og foster.  </p>\r\n<p>Når vi derimod giver hesten stivelsesrige fodertyper (korn og kraftfoderblandinger), bliver en stor del af stivelsen fordøjet i tyndtarmen. Stivelsen  bliver her nedbrudt af  enzymer til sukker (glukose) som transporteres fra tarmindholdet til blodet. Dette medfører en stigning i hestens blodsukkerniveau. For at regulere blodsukkerniveauet bliver der dannet insulin som sørger for, at glukosen bruges direkte til energi eller lagres som glykogen i lever og muskler og som fedt i fedtvævene. Når heste får meget stivelsesrigt kraftfoder bliver de lettere ”varme” og enkelte heste kan da blive vanskeligere at kontrollere, men dette varierer meget fra hest til hest. Særligt stivelse fra havre som er lettere nedbrydeligt end stivelse fra byg, menes at kunne gøre hesten lidt ”varm”. Oftest er det mængden som er udslagsgivende.</p>\r\n<p>Hester som trænes og får meget stivelsesholdig foder må holdes i jævn aktivitet. Hvis hestene får nogen fridage uden at fodringen reduceres kan de let få muskelproblemer som resulterer i stivhed, ”tying up”, eller  udvikling af  nyreslag. Husk altid, at heste som arbejder eller træner hårdt skal have  reduseret kraftfodermængden på fridager, gerne til ca halvdelen af den mængde de får på dage med træning. Heste som tidligere har haft denne type problemer bør helst motioneres let også på fridagene.</p>\r\n<p>Når heste får meget kraftfoder i et måltid, vil en del af stivelsen passere tyndtarmen uden at blive  absorberet, og kommer dermed over i blindtarmen. Her vil stivelsen påvirke tarmfloraen og kunne give  fald i pH-værdi (miljøet i tarmen bliver mere surt), eller giver anledning til andre ubalanser som i alvorlige tilfælde  kan resultere i kolik eller forfangenhed.</p>\r\n<p>En hest i hård træning, kan som nævnt  have behov for relativt meget kraftfoder og det er da vigtig at kraftfoderet fordeles på flere måltider. En god huskeregel er at et enkelt måltid ikke bør indeholde mere end 1,5 gram stivelse per kilo af hestens kropsvægt. Det vil sige at en hest på 500 kg ikke bør få mer end 750 gram stivelse per måltid. Hvis hesten får 1,5 kg kraftfoder ved et måltid vil dette svare til ovennævnte   mængde stivelse.</p>\r\n<p>Vi kan altså fastslå at stivelsesholdige kornprodukter er vigtige foderemner som tilfører hestene energi til arbejde og træning men, at denne type foder, i for store mængder, kan føre til problemer og sygdom. Det vigtigste ved brug af en større andel stivelsesholdigt foder i rationen, er at holde opsyn med hvor meget  stivelse hesten får ved hvert enkelt måltid.</p>\r\n<p>I PC-Horse programmet vil vi fremover  tage stivelse med stivelse i rationsberegningerne. For at dette skal give mening, er det vigtigt at du bruger programmets funktion, med at fordele dagsrationen på måltider. Så vil programmet regne ud hvor  meget  stivelse hesten får pr måltid og give en advarsel hvis  det bliver for meget. På denne måde vil du få et overblik og kunne korrigere rationen eller antallet af fodringer, således at faren for uheldige bivirkninger eller sygdom bliver mindst mulig.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /><em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2011-02-15 16:01:48',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-11-30 23:00:00','2011-12-30 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',17,35,'','',1,4491,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2540,2618,'December - Stivelse i hestens fôrrasjon','december201130731','<p><img alt=\"12splash200x150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/12splash200x150.jpg\" height=\"150\" width=\"200\" />&nbsp;<img alt=\"stivelse\" src=\"images-joomla/stories/seasons/stivelse.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /></p>\r\n<p>Det er lange tradisjoner for å bruke kornprodukter, særlig fra havre og bygg, i rasjoner til hester. Dette er mest aktuelt til hester som går i arbeid eller trening, da disse har et forøkt energibehov som er vanskelig å dekke hvis det bare gis grovfôr.</p>\r\n<p>Havre blir ofte gitt hel eller knust, mens bygg og andre kornslag inngår som hovedbestanddel i kraftfôrblandinger, enten pelletert eller som müsli.</p>\r\n<p>Felles for de ulike typene korn er at de inneholder ca 50% stivelse. Det er denne stivelsen som er den energirike delen av kornet. Stort sett kan vi regne at korn og kraftfôrblandinger inneholder rundt dobbelt så mye energi per kilo som tørt grovfôr (høy). Sammenligner vi med fuktig grovfôr (ensilasje) vil korn og kraftfôr per kilo komme langt mer gunstig ut. Derfor må ved sammenligning av energiinnhold alltid huske på å korrigere fôrene til samme vanninnhold først. Det mest energirike vi kan tilsette i rasjonen til hester er fett (f. eks. vegetabilsk olje). Fett gir nesten 3 ganger mer energi per kilo enn korn, men kan ikke brukes i store mengder på grunn av problemer med fordøyelse og absorpsjon.</p>\r\n<p>Når hestens rasjon består av overveiende grovfôr, vil mye av fordøyelsen skje i blind- og tyktarmen etter at fôret har passert magesekken og tynntarmen. Her blir de fintyggede plantefibrene nedbrutt (gjæret) av mikrober. Ved denne gjæringen dannes korte, vannløselige fettsyrer, hovedsakelig eddiksyre og propionsyre. Disse suges lett opp gjennom tarmveggen og gir hesten en jevn tilførsel av næringsstoffer som brukes som energi til arbeid og produksjon av melk og foster. &nbsp;</p>\r\n<p>Når vi derimot gir hesten stivelsesrike fôrtyper (korn og kraftfôrblandinger), blir en stor del av stivelsen fordøyd i tynntarmen. Stivelsen brytes her ned av enzymer til sukker (glukose) som transporteres fra tarminnholdet til blodet. Dette fører til økning i hestens blodsukkernivå. For å regulere blodsukkernivået blir det skilt ut insulin som sørger for at glukosen brukes direkte til energi eller lagres som glykogen i lever og muskler og som fett i fettvevene. Når hestene får mye stivelsesrikt kraftfôr blir de lettere ”heite” og enkelte hester kan da bli vanskeligere å kontrollere, men dette varierer mye. Det er ikke sikkert vist at en type stivelse, f.eks fra havre, lettere gjør hestene heite enn f.eks stivelse fra bygg. Oftest er det mengden som er utslagsgivende.</p>\r\n<p>Hester som trenes og får mye stivelsesholdig fôr må holdes i jevn aktivitet. Dersom hestene får noen fridager uten at fôringen reduseres kan de lett få muskelproblemer som resulterer i stivhet, ”tying up”, eller den mer alvorlige krysslammelsen. Husk alltid at hester som arbeider eller trener hardt må få redusert kraftfôrmengde på fridager, gjerne ca halvparten av den mengden de får på dager med trening. Hester som tidligere har hatt denne typen problemer bør helst mosjoneres lett også på fridagene.</p>\r\n<p>Når hestene får mye kraftfôr i ett måltid vil en del av stivelsen passere tynntarmen uten å bli absorbert, og kommer dermed over i blindtarmen. Her vil stivelsen påvirke tarmfloraen og kunne føre til fall i pH-verdi (miljøet i tarmen blir surere), eller gi årsak til andre ubalanser som i alvorlige tilfeller kan resultere i kolikk eller forfangenhet.</p>\r\n<p>En hest i hard trening kan som nevnt trenge relativt mye kraftfôr og det er da viktig at kraftfôret fordeles på flere måltider. En vanlig huskeregel er at et enkelt måltid ikke skal inneholde mer enn 1,5 til 2,0 gram stivelse per kilo av hestens kroppsvekt. Det vil si at en hest på 500 kg ikke bør få mer enn 750 – 1000 gram stivelse per måltid. Dersom hesten får 2 kg kraftfôr til et måltid vil dette tilsvare denne mengden stivelse.</p>\r\n<p>Vi kan altså slå fast at stivelsesholdige kornprodukter er viktige fôrslag som tilfører hestene energi til arbeid og trening, men at denne typen fôr i for store mengder kan føre til problemer og sykdom. Det viktigste ved bruk av en større andel stivelsesholdige fôr i rasjonen er å holde oppsyn med hvor mye stivelse hesten får i hvert enkelt måltid.</p>\r\n<p>I PC-Horse programmet kommer vi nå til å ta med stivelse i rasjonsberegningene. For at dette skal gi mening er det viktig at du bruker programmets funksjon for å fordele dagsrasjonen på måltider. Da vil programmet regne ut mengde stivelse per måltid og gi advarsel dersom det blir for mye. På denne måten vil du enkelt ha oversikt og kunne korrigere rasjonen eller antall fôringer slik at faren for uheldige bivirkninger eller sykdom blir minst mulig.</p>','',1,81,'2011-02-15 16:01:48',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-11-30 23:00:00','2011-12-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',17,35,'','',1,4491,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2541,2619,'December 2011 - Starch in horse feed rations','december201127999','<img alt=\"12splash200x150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/12splash200x150.jpg\" width=\"200\" height=\"150\" />  <img alt=\"stivelse\" src=\"images-joomla/stories/seasons/stivelse.jpg\" width=\"200\" height=\"150\" /><br />\r\n<p>There is a long tradition of using grains and cereal-based concentrates, especially those derived from oats and barley, in horse rations. Such ingredients are commonly an important part of rations for work horses and horses in training, since these have increased demands for energy which are difficult to meet from forage alone. Oats are commonly fed whole or crushed, while barley and other grains are main ingredients in concentrate mixtures, whether in the form of pellets or muesli.</p>\r\n<p>The distinctive thing about grains is that they contain about 50% starch and it is this starch that is the energy-rich part of the grain. Generally, we expect grain and grain-based feed mixtures to contain about twice as much energy per kilogram as dry forages (i.e. hay). Compared with forage or silage, which contain substantive amounts of water, the food value of grain, which usually has a water content of 15%, is even greater. When comparing energy contents of feeds always remember to adjust to the same water content first. The most energy-rich ingredient we can add to the rations of horses is fat (e.g. vegetable oil). Fat gives almost 3 times more energy per kilo than corn, but cannot be used in large quantities due to limitations of digestion and absorption.</p>\r\n<p>When the horse\'s ration is predominantly forage, much of the digestion occurs in the hind gut (caecum and colon) after the feed has passed through the stomach and small intestine. Here the finely chewed plant fibres are degraded (fermented) by microbes. This fermentation produces water-soluble fatty acids, mainly acetic and propionic acid. These are absorbed easily through the intestinal wall and give the horse a steady supply of nutrients to be used as energy for work and for the production of milk or foetus.</p>\r\n<p>When we give the horse a starch-rich diet (a high proportion of grain and concentrate mixtures), a large part of that starch is digested in the small intestine. The starch is broken down by enzymes in the intestines into sugars (glucose) that are transported from the intestinal contents into the blood. This leads to an increase in the horse\'s blood sugar level. The horse\'s pancreas secretes the hormone insulin to regulate blood sugar concentration, and to ensure that the absorbed glucose is used directly for energy when needed or else stored as glycogen in liver and muscles and as fat in adipose tissue.</p>\r\n<p>When horses are fed a lot of starch-rich concentrate, blood glucose may rise substantially in spite of increased insulin secretion. They may then easily become \"hot-tempered\" and some horses may be difficult to control. However, this varies widely. It is not proven that one particular type of starch, e.g. from oats, is more likely to make a horse “hot” than another type of starch, such as from barley. Most often, it is the amount they are fed that is decisive.</p>\r\n<p>If horses in training have days off, without their rations being reduced, they can easily develop muscle problems resulting in stiffness, \"tying up\", or the more serious condition of muscle degeneration (myoglobinuria). Always remember that horses who work or exercise hard should receive a reduced concentrate volume on days off, usually about half the amount they receive in the days of training. Horses that are susceptible to these problems should preferably exercise lightly, even on their off days.</p>\r\n<p>When horses receive a large amount of concentrate in one meal, a portion of the starch passes through the small intestine without being absorbed and thus comes into the large intestines. Here, the starch is utilized rapidly by the intestinal flora and the fermentation can lead to a fall in pH, making the environment in the gut more acidic, and thus less favourable for the digestion of fibre. In addition, it may create other imbalances that, in severe cases, can lead to colic or laminitis.</p>\r\n<p>A horse in hard training, as mentioned above, will eat quite a lot of feed, and it is important that the concentrates given are distributed over the course of several meals. A common rule of thumb is that a single meal should not contain more than 1.5 grams of starch per kilogram of the horse\'s body weight. A horse of 500 kg should therefore not receive more than 750 grams of starch per meal. Consequently, 1,5 kilos of concentrate would be equivalent to the upper recommended amount of starch to be given in one meal.</p>\r\n<p>As mentioned, the most important concern when feeding a high proportion of starch-rich concentrate in your rations is to monitor the amount of starch that the horse receives in every single meal. In our PC-Horse program, we will soon include starch as a factor in our feed-calculator. For this to be meaningful, it is important that you use the program\'s function for allocation of the daily ration into meals. Then the program will calculate the amount of starch per meal and warn if the amounts exceed the recommended intake of 750 grams per meal. This way, you can easily monitor and correct the ration or the number of meals so that the risk of illness or adverse side effects is minimized.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /><em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2011-02-15 16:01:48',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-11-30 23:00:00','2011-12-30 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',17,35,'','',1,4491,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2542,2620,'December - Stivelse i hestens fôrrasjon','december201191223','<p><img alt=\"12splash200x150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/12splash200x150.jpg\" height=\"150\" width=\"200\" />&nbsp;<img alt=\"stivelse\" src=\"images-joomla/stories/seasons/stivelse.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /></p>\r\n<p>Det er lange tradisjoner for å bruke kornprodukter, særlig fra havre og bygg, i rasjoner til hester. Dette er mest aktuelt til hester som går i arbeid eller trening, da disse har et forøkt energibehov som er vanskelig å dekke hvis det bare gis grovfôr.</p>\r\n<p>Havre blir ofte gitt hel eller knust, mens bygg og andre kornslag inngår som hovedbestanddel i kraftfôrblandinger, enten pelletert eller som müsli.</p>\r\n<p>Felles for de ulike typene korn er at de inneholder ca 50% stivelse. Det er denne stivelsen som er den energirike delen av kornet. Stort sett kan vi regne at korn og kraftfôrblandinger inneholder rundt dobbelt så mye energi per kilo som tørt grovfôr (høy). Sammenligner vi med fuktig grovfôr (ensilasje) vil korn og kraftfôr per kilo komme langt mer gunstig ut. Derfor må ved sammenligning av energiinnhold alltid huske på å korrigere fôrene til samme vanninnhold først. Det mest energirike vi kan tilsette i rasjonen til hester er fett (f. eks. vegetabilsk olje). Fett gir nesten 3 ganger mer energi per kilo enn korn, men kan ikke brukes i store mengder på grunn av problemer med fordøyelse og absorpsjon.</p>\r\n<p>Når hestens rasjon består av overveiende grovfôr, vil mye av fordøyelsen skje i blind- og tyktarmen etter at fôret har passert magesekken og tynntarmen. Her blir de fintyggede plantefibrene nedbrutt (gjæret) av mikrober. Ved denne gjæringen dannes korte, vannløselige fettsyrer, hovedsakelig eddiksyre og propionsyre. Disse suges lett opp gjennom tarmveggen og gir hesten en jevn tilførsel av næringsstoffer som brukes som energi til arbeid og produksjon av melk og foster. &nbsp;</p>\r\n<p>Når vi derimot gir hesten stivelsesrike fôrtyper (korn og kraftfôrblandinger), blir en stor del av stivelsen fordøyd i tynntarmen. Stivelsen brytes her ned av enzymer til sukker (glukose) som transporteres fra tarminnholdet til blodet. Dette fører til økning i hestens blodsukkernivå. For å regulere blodsukkernivået blir det skilt ut insulin som sørger for at glukosen brukes direkte til energi eller lagres som glykogen i lever og muskler og som fett i fettvevene. Når hestene får mye stivelsesrikt kraftfôr blir de lettere ”heite” og enkelte hester kan da bli vanskeligere å kontrollere, men dette varierer mye. Det er ikke sikkert vist at en type stivelse, f.eks fra havre, lettere gjør hestene heite enn f.eks stivelse fra bygg. Oftest er det mengden som er utslagsgivende.</p>\r\n<p>Hester som trenes og får mye stivelsesholdig fôr må holdes i jevn aktivitet. Dersom hestene får noen fridager uten at fôringen reduseres kan de lett få muskelproblemer som resulterer i stivhet, ”tying up”, eller den mer alvorlige krysslammelsen. Husk alltid at hester som arbeider eller trener hardt må få redusert kraftfôrmengde på fridager, gjerne ca halvparten av den mengden de får på dager med trening. Hester som tidligere har hatt denne typen problemer bør helst mosjoneres lett også på fridagene.</p>\r\n<p>Når hestene får mye kraftfôr i ett måltid vil en del av stivelsen passere tynntarmen uten å bli absorbert, og kommer dermed over i blindtarmen. Her vil stivelsen påvirke tarmfloraen og kunne føre til fall i pH-verdi (miljøet i tarmen blir surere), eller gi årsak til andre ubalanser som i alvorlige tilfeller kan resultere i kolikk eller forfangenhet.</p>\r\n<p>En hest i hard trening kan som nevnt trenge relativt mye kraftfôr og det er da viktig at kraftfôret fordeles på flere måltider. En vanlig huskeregel er at et enkelt måltid ikke skal inneholde mer enn 1,5 til 2,0 gram stivelse per kilo av hestens kroppsvekt. Det vil si at en hest på 500 kg ikke bør få mer enn 750 – 1000 gram stivelse per måltid. Dersom hesten får 2 kg kraftfôr til et måltid vil dette tilsvare denne mengden stivelse.</p>\r\n<p>Vi kan altså slå fast at stivelsesholdige kornprodukter er viktige fôrslag som tilfører hestene energi til arbeid og trening, men at denne typen fôr i for store mengder kan føre til problemer og sykdom. Det viktigste ved bruk av en større andel stivelsesholdige fôr i rasjonen er å holde oppsyn med hvor mye stivelse hesten får i hvert enkelt måltid.</p>\r\n<p>I PC-Horse programmet kommer vi nå til å ta med stivelse i rasjonsberegningene. For at dette skal gi mening er det viktig at du bruker programmets funksjon for å fordele dagsrasjonen på måltider. Da vil programmet regne ut mengde stivelse per måltid og gi advarsel dersom det blir for mye. På denne måten vil du enkelt ha oversikt og kunne korrigere rasjonen eller antall fôringer slik at faren for uheldige bivirkninger eller sykdom blir minst mulig.</p>','',1,81,'2011-02-15 16:01:48',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-11-30 23:00:00','2011-12-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',17,35,'','',1,4491,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2543,2621,'Desember 2011 - Stivelse i hestens fôrrasjon','december201124746','<img alt=\"12splash200x150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/12splash200x150.jpg\" width=\"200\" height=\"150\" />  <img alt=\"stivelse\" src=\"images-joomla/stories/seasons/stivelse.jpg\" width=\"200\" height=\"150\" /><br /><br />Det er lange tradisjoner for å bruke kornprodukter, særlig fra havre og bygg, i rasjoner til hester. Dette er mest aktuelt til hester som går i arbeid eller trening, da disse har et forøkt energibehov som er vanskelig å dekke hvis det bare gis grovfôr.\r\n<p>Havre blir ofte gitt hel eller knust, mens bygg og andre kornslag inngår som hovedbestanddel i kraftfôrblandinger, enten pelletert eller som müsli.</p>\r\n<p>Felles for de ulike typene korn er at de inneholder ca 50% stivelse. Det er denne stivelsen som er den energirike delen av kornet. Stort sett kan vi regne at korn og kraftfôrblandinger inneholder rundt dobbelt så mye energi per kilo som tørt grovfôr (høy). Sammenligner vi med fuktig grovfôr (ensilasje) vil korn og kraftfôr per kilo komme langt mer gunstig ut. Derfor må ved sammenligning av energiinnhold alltid huske på å korrigere fôrene til samme vanninnhold først. Det mest energirike vi kan tilsette i rasjonen til hester er fett (f. eks. vegetabilsk olje). Fett gir nesten 3 ganger mer energi per kilo enn korn, men kan ikke brukes i store mengder på grunn av problemer med fordøyelse og absorpsjon.</p>\r\n<p>Når hestens rasjon består av overveiende grovfôr, vil mye av fordøyelsen skje i blind- og tyktarmen etter at fôret har passert magesekken og tynntarmen. Her blir de fintyggede plantefibrene nedbrutt (gjæret) av mikrober. Ved denne gjæringen dannes korte, vannløselige fettsyrer, hovedsakelig eddiksyre og propionsyre. Disse suges lett opp gjennom tarmveggen og gir hesten en jevn tilførsel av næringsstoffer som brukes som energi til arbeid og produksjon av melk og foster.  </p>\r\n<p>Når vi derimot gir hesten stivelsesrike fôrtyper (korn og kraftfôrblandinger), blir en stor del av stivelsen fordøyd i tynntarmen. Stivelsen brytes her ned av enzymer til sukker (glukose) som transporteres fra tarminnholdet til blodet. Dette fører til økning i hestens blodsukkernivå. For å regulere blodsukkernivået blir det skilt ut insulin som sørger for at glukosen brukes direkte til energi eller lagres som glykogen i lever og muskler og som fett i fettvevene. Når hestene får mye stivelsesrikt kraftfôr blir de lettere ”heite” og enkelte hester kan da bli vanskeligere å kontrollere, men dette varierer mye. Det er ikke sikkert vist at en type stivelse, f.eks fra havre, lettere gjør hestene heite enn f.eks stivelse fra bygg. Oftest er det mengden som er utslagsgivende.</p>\r\n<p>Hester som trenes og får mye stivelsesholdig fôr må holdes i jevn aktivitet. Dersom hestene får noen fridager uten at fôringen reduseres kan de lett få muskelproblemer som resulterer i stivhet, ”tying up”, eller den mer alvorlige krysslammelsen. Husk alltid at hester som arbeider eller trener hardt må få redusert kraftfôrmengde på fridager, gjerne ca halvparten av den mengden de får på dager med trening. Hester som tidligere har hatt denne typen problemer bør helst mosjoneres lett også på fridagene.</p>\r\n<p>Når hestene får mye kraftfôr i ett måltid vil en del av stivelsen passere tynntarmen uten å bli absorbert, og kommer dermed over i blindtarmen. Her vil stivelsen påvirke tarmfloraen og kunne føre til fall i pH-verdi (miljøet i tarmen blir surere), eller gi årsak til andre ubalanser som i alvorlige tilfeller kan resultere i kolikk eller forfangenhet.</p>\r\n<p>En hest i hard trening kan som nevnt trenge relativt mye kraftfôr og det er da viktig at kraftfôret fordeles på flere måltider. En vanlig huskeregel er at et enkelt måltid ikke skal inneholde mer enn 1,5 gram stivelse per kilo av hestens kroppsvekt. Det vil si at en hest på 500 kg ikke bør få mer enn 750 gram stivelse per måltid. Dersom hesten får 1,5 kg kraftfôr til et måltid vil dette tilsvare denne mengden stivelse.</p>\r\n<p>Vi kan altså slå fast at stivelsesholdige kornprodukter er viktige fôrslag som tilfører hestene energi til arbeid og trening, men at denne typen fôr i for store mengder kan føre til problemer og sykdom. Det viktigste ved bruk av en større andel stivelsesholdige fôr i rasjonen er å holde oppsyn med hvor mye stivelse hesten får i hvert enkelt måltid.</p>\r\n<p>I PC-Horse programmet kommer vi nå til å ta med stivelse i rasjonsberegningene. For at dette skal gi mening er det viktig at du bruker programmets funksjon for å fordele dagsrasjonen på måltider. Da vil programmet regne ut mengde stivelse per måltid og gi advarsel dersom det blir for mye. På denne måten vil du enkelt ha oversikt og kunne korrigere rasjonen eller antall fôringer slik at faren for uheldige bivirkninger eller sykdom blir minst mulig.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /><em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2011-02-15 16:01:48',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-11-30 23:00:00','2011-12-30 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',17,35,'','',1,4491,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2544,2622,'December 2011 - stärkelse i dagsransonen','december201177252','<p><img alt=\"12splash200x150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/12splash200x150.jpg\" height=\"150\" width=\"200\" />&nbsp;<img alt=\"stivelse\" src=\"images-joomla/stories/seasons/stivelse.jpg\" height=\"150\" width=\"200\" /></p>\r\n<p>Vi har långa traditioner när det gäller användningen av sädesslag, i synnerhet havre och korn, i hästarnas utfodring. Det gäller då mest hästar i träning eller arbete, eftersom dessa har ett högre energibehov som är svårt att tillgodose med enbart grovfoder. Havre ges ofta hel eller krossad, medan korn och andra sädesslag ingår som huvudkomponent i kraftfoderblandningar, antingen pelleterat eller som müsli.</p>\r\n<p>Gemensamt för de olika typerna är att de innehåller ca 50% stärkelse. Det är denna stärkelsen som är den energirika delen av kornet. I allmänhet kan vi räkna med att korn och kraftfoderblandningar innehåller omkring dubbelt så mycket energi per kilo som torrt grovfoder (hö). Jämför vi med fuktigt grovfoder (hösilage) kommer korn och kraftfoder ännu bättre ut i jämförelsen. Därför bör vi vid jämförelse av energiinnehåll alltid komma ihåg att först korrigera fodren till samma vatteninnehåll (TS-halt). Det mest energirika vi kan tillsätta hästens fodergiva är fett (t.ex vegetabilisk olja). Fett ger nästan 3 gånger mer energi per kilo än korn, men kan inte&nbsp; brukas i stora mängder på grund av riskerna att häten får problem med förbränning och absorbtion.</p>\r\n<p>När hästens dagsgiva till övervägande del består av grovfoder, kommer mycket av förbränningen att ske i blind- och tjocktarmen efter det att fodret passerat magsäcken och tunntarmen. Här blir de fintuggade växtfibrerna nedbrutna (jästa) av mikrober. I denna jäsningsprocess skapas korta, vattenlösliga fettsyror, huvudsakligen ättikssyra och propionsyra. Dessa sugs lätt upp genom tarmväggen vilket ger hästen en jämn tillförsel av näringsämnen som används som energi för arbete och till produktion av mjölk och foster.</p>\r\n<p>När vi däremot ger hästen stärkelserika fodertyper (korn och kraftblandningar), blir en stor del av stärkelsen förbränd i tunntarmen. Stärkelsen bryts här ner av enzymer till socker (glukos) som transporteras från tarminnehållet till blodet. Detta leder till en höjning av hästens blodsockernivå. För att reglera blodsockernivån skiljs det ut insulin som sörjer för att glukosen används direkt till energi eller lagras, vilket gör det svårare att kontrollera. Detta kan variera mycket. Det är inte säkert bevisat att en viss typ av stärkelse, t.ex från havre, gör hästarna \"hetare\" än t.ex stärkelse från korn. Oftast är det mängden som är utslagsgivande.</p>\r\n<p>Hästar i träning, som ges mycket stärkelserik fodring, bör hållas i jämn aktivitet. Om hästarna får fridagar utan att utfodringen reduceras kan de lätt få muskelproblem som resulterar i styvhet, \"tying up\", eller den mer allvarliga korsförlamningen. Kom ihåg att hästar som arbetar eller tränar hårt måste få mindre kraftfoder på fridagarna, gärna hälften så mycket som de får under träningsdagarna. Hästar som tidigare haft den här typen av problem bör motioneras även på sina fridagar.</p>\r\n<p>När hästarna får för mycket kraftfoder i en måltid kommer en del av stärkelsen att passera tunntarmen utan att absorberas. Därmed kommer den ut i blindtarmen. Här påverkar stärkelsen tarmfloran vilket kan leda till att pH-värdet faller (miljön i tarmen blir surare), eller orsaka andra obalanser som i allvarliga fall kan resultera i kolik eller fång.</p>\r\n<p>&nbsp;En häst i hård träning kan, som vi nämnt, behöva relativt mycket kraftfoder. Det är då viktigt att det fördelas på flera måltider. En vanlig minnesregel är att en enskild måltid inte ska innehålla mer än 1,5&nbsp;gram stärkelse per kilo kroppsvikt. Det vill säga att en häst på 500 kg inte bör få mer än 750&nbsp;gram stärkelse per måltid. Om hästen får&nbsp;1,5 kg kraftfoder per måltid motsvarar detta denna mängd stärkelse..</p>\r\n<p>Vi kan alltså slå fast att stärkelserika kornprodukter är viktiga foderslag som tillför hästarna energi till arbete och träning, men att denna typ av foder i för stora mängder kan leda till problem och sjukdomar. Det viktigaste, vid användning av större mängder stärkelserika foder i dagsgivan, är att kontrollera mängden stärkelse<em> som hästen ges i varje enskild måltid.</em></p>\r\n<p>&nbsp;I PC-Horse programmet kommer vi nu under börtjan av 2012 att ta med stärkelse i beräkningen av dagsransonerna. För att detta ska bli meningsfullt är det viktigt att du använder programmets funktion för fördelning av måltider. Då kommer programmet att räkna ut mängden stärkelse per måltid och varna om det blir för mycket. På detta sätt kan du enkelt hålla koll och kunna korrigera givan, eller antalet måltider, så att faran för oönskade biverkningar eller sjukdom blir minsta möjliga.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /><em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2011-02-15 16:01:48',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-11-30 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',17,35,'','',1,4491,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2545,2623,'December 2011 - stärkelse i hästens dagsranson','december201130038','<hr />\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt;\">Den här artikeln fokuserar på stärkelse och dess egenskaper i grovfoder.&nbsp; Vi förklarar och kommenterar hur du ska anpassa stärkelsenivån genom att välja olika typer av foder samt fördela måltiderna.&nbsp; Artikeln är i original skriven av Dr Dag Ausbø på&nbsp;Universitet for miljø og biovitenskap i Norge.</span><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\"><br /></span></em></p>\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.<hr /></span></em></p>\r\n<p><img alt=\"12splash200x150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/12splash200x150.jpg\" height=\"150\" width=\"200\" /></p>\r\n<p>Vi har långa traditioner när det gäller användningen av sädesslag, i synnerhet havre och korn, i hästarnas utfodring. Det gäller då mest hästar i träning eller arbete, eftersom dessa har ett högre energibehov som är svårt att tillgodose med enbart grovfoder. Havre ges ofta hel eller krossad, medan korn och andra sädesslag ingår som huvudkomponent i kraftfoderblandningar, antingen pelleterat eller som müsli.</p>\r\n<p>Gemensamt för de olika typerna är att de innehåller ca 50% stärkelse. Det är denna stärkelsen som är den energirika delen av kornet. I allmänhet kan vi räkna med att korn och kraftfoderblandningar innehåller omkring dubbelt så mycket energi per kilo som torrt grovfoder (hö). Jämför vi med fuktigt grovfoder (hösilage) kommer korn och kraftfoder ännu bättre ut i jämförelsen. Därför bör vi vid jämförelse av energiinnehåll alltid komma ihåg att först korrigera fodren till samma vatteninnehåll (TS-halt). Det mest energirika vi kan tillsätta hästens fodergiva är fett (t.ex vegetabilisk olja). Fett ger nästan 3 gånger mer energi per kilo än korn, men kan inte&nbsp; brukas i stora mängder på grund av riskerna att häten får problem med förbränning och absorbtion.</p>\r\n<p>När hästens dagsgiva till övervägande del består av grovfoder, kommer mycket av förbränningen att ske i blind- och tjocktarmen efter det att fodret passerat magsäcken och tunntarmen. Här blir de fintuggade växtfibrerna nedbrutna (jästa) av mikrober. I denna jäsningsprocess skapas korta, vattenlösliga fettsyror, huvudsakligen ättikssyra och propionsyra. Dessa sugs lätt upp genom tarmväggen vilket ger hästen en jämn tillförsel av näringsämnen som används som energi för arbete och till produktion av mjölk och foster.</p>\r\n<p>När vi däremot ger hästen stärkelserika fodertyper (korn och kraftblandningar), blir en stor del av stärkelsen förbränd i tunntarmen. Stärkelsen bryts här ner av enzymer till socker (glukos) som transporteras från tarminnehållet till blodet. Detta leder till en höjning av hästens blodsockernivå. För att reglera blodsockernivån skiljs det ut insulin som sörjer för att glukosen används direkt till energi eller lagras, vilket gör det svårare att kontrollera. Detta kan variera mycket. Det är inte säkert bevisat att en viss typ av stärkelse, t.ex från havre, gör hästarna \"hetare\" än t.ex stärkelse från korn. Oftast är det mängden som är utslagsgivande.</p>\r\n<p>Hästar i träning, som ges mycket stärkelserik fodring, bör hållas i jämn aktivitet. Om hästarna får fridagar utan att utfodringen reduceras kan de lätt få muskelproblem som resulterar i styvhet, \"tying up\", eller den mer allvarliga korsförlamningen. Kom ihåg att hästar som arbetar eller tränar hårt måste få mindre kraftfoder på fridagarna, gärna hälften så mycket som de får under träningsdagarna. Hästar som tidigare haft den här typen av problem bör motioneras även på sina fridagar.</p>\r\n<p>När hästarna får för mycket kraftfoder i en måltid kommer en del av stärkelsen att passera tunntarmen utan att absorberas. Därmed kommer den ut i blindtarmen. Här påverkar stärkelsen tarmfloran vilket kan leda till att pH-värdet faller (miljön i tarmen blir surare), eller orsaka andra obalanser som i allvarliga fall kan resultera i kolik eller fång.</p>\r\n<p>&nbsp;En häst i hård träning kan, som vi nämnt, behöva relativt mycket kraftfoder. Det är då viktigt att det fördelas på flera måltider. En vanlig minnesregel är att en enskild måltid inte ska innehålla mer än 1,5&nbsp;gram stärkelse per kilo kroppsvikt. Det vill säga att en häst på 500 kg inte bör få mer än 750&nbsp;gram stärkelse per måltid. Om hästen får&nbsp;1,5 kg kraftfoder per måltid motsvarar detta denna mängd stärkelse..</p>\r\n<p>Vi kan alltså slå fast att stärkelserika kornprodukter är viktiga foderslag som tillför hästarna energi till arbete och träning, men att denna typ av foder i för stora mängder kan leda till problem och sjukdomar. Det viktigaste, vid användning av större mängder stärkelserika foder i dagsgivan, är att kontrollera mängden stärkelse<em> som hästen ges i varje enskild måltid.</em></p>\r\n<p>&nbsp;I PC-Horse programmet kommer vi nu under börtjan av 2012 att ta med stärkelse i beräkningen av dagsransonerna. För att detta ska bli meningsfullt är det viktigt att du använder programmets funktion för fördelning av måltider. Då kommer programmet att räkna ut mängden stärkelse per måltid och varna om det blir för mycket. På detta sätt kan du enkelt hålla koll och kunna korrigera givan, eller antalet måltider, så att faran för oönskade biverkningar eller sjukdom blir minsta möjliga.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /><em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n<p>&nbsp;<img alt=\"stivelse\" src=\"images-joomla/stories/seasons/stivelse.jpg\" height=\"150\" width=\"200\" /></p>','',1,81,'2011-02-15 16:01:48',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-11-30 23:00:00','2011-12-30 23:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',17,35,'','',1,4491,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2546,2624,'Hø og andet tørt grovfoder','hay19677','Foderlisten i PC- Horse indeholder meget forskelligt grovfoder. Det mest brugte er forskellige typer af hø og høsilage(wrap). Hø er tørt med et tørstofindhold på  ca. 85%.tørstof. Høsilagen kan have forskellig fugtighed og tørstofindholdet  varierer typisk mellem 50 og 75%. Det vil sige at  mellem 25 og 50% er vand. Når man bruger høsilage til heste er det vigtigt, at have analyser af foderet, hvor også tørstofindholdet bliver opgivet.  Har du en analyse af dit grovfoder kan den lægges ind i foderlisten som eget grovfoder. Mange er usikre på hvor meget høsilage hesten skal have. Her gælder den enkle regel, at vi først bestemmer hvor meget hø hesten burde have(1,5-2,0 kg pr 100 kg legemesvægt) Derefter beregner vi hvor meget høsilage der skal gives for at erstatte denne hømængde. Det er let at beregne: Kilo hø x 85/TS i høsilagen. Det vil sige at vi tager kilo hø og ganger med 85(som er  det gennemsnitlige tørstofindhold i hø ) Dette tal divideres så med tørstofindholdet i høsilagen. n.\r\n<p>Eksempel 1:</p>\r\n<p>Hesten får 8 kg hø. Vi ønsker at erstatte dette med høsilage med 50% tørstof.<br />Regnestykket bliver da:  8 kg x 85 / 50  =  13,6 kg</p>\r\n<p>Eksempel 2:</p>\r\n<p>Hesten får 8 kg hø. Vi ønsker at erstatte dette med høsilage med 70% tørstof.<br />Regnestykket bliver da:  8 kg x 85 / 70  =  9,7 kg</p>\r\n<p>Vi lægger her vægt på at hesten skal have samme mængde tørstof enten vi giver  hø eller høsilage. Dette er viktig både af hensyn til hestens fordøjelse og trivsel. Hesten skal have nok at tygge på og den skal føle sig  mæt.</p>\r\n<br />','',1,71,'2011-02-18 10:15:39',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-18 10:15:39','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,5,'','',1,4089,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2547,2625,'Hö och andra torra grovfoder','hay7546','<p>Fôrlista i PC-Horse inneholder mange forskjellige grovfôr, De mest   brukte er ulike typer høy og ensilasje. Høy er tørt fôr med ca 85%   tørrstoff. Ensilasje kan ha ulik fuktighet og tørrstoffinnholdet kan   typisk variere mellom 75% og 50%. Dette vil si at mellom 25 og 50% er   vann. Når man bruker ensilasje til hester er det viktig å ha analyse av   fôret. Da blir også tørrstoffinnholdet oppgitt. Har du analyse av   grovfôret kan dette legges inn i fôrlista som Eget grovfôr.</p>\r\n<p>Mange er usikre på hvor mye ensilasje hesten skal få. Da har vi den   enkle regelen at vi først bestemmer hvor mye høy hesten burde få (1,5   til 2 kg per 100 kg kroppsvekt). Deretter beregner vi hvor mye ensilasje   vi må gi for å erstatte denne høymengden. Dette beregner vi enkelt:  <strong> Kilo høy x 85 / TS i ensilasjen</strong>. Dette   vil si at vi tar kilo høy og ganger med 85 (som er vanlig   tørrstoffinnhold i høy). Dette blir så dividert på tørrstofftallet i   ensilasjen.</p>\r\n<p>Eksempel 1: Hesten får 8 kg høy. Vi ønsker å erstatte dette med ensilasje med 50% tørrstoff.</p>\r\n<p>Regnestykket blir da:  8 kg x 85 / 50  =  13,6 kg</p>\r\n<p>Eksempel 2: Hesten får 8 kg høy. Vi ønsker å erstatte dette med ensilasje med 70% tørrstoff.</p>\r\n<p>Regnestykket blir da:  8 kg x 85 / 70  =  9,7 kg</p>\r\n<p>Vi legger her vekt på at hesten skal få samme mengde tørrstoff enten   vi gir høy eller ensilasje. Dette er viktig både av hensyn til hestens   fordøyelse og trivsel. Hesten skal ha nok å tygge på og den skal føle   seg mett.</p>','',1,71,'2011-02-18 10:15:39',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-18 10:15:39','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,5,'','',1,4089,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2548,2626,'Hö och andra torra grovfoder','hay58734','<p>Fôrlista i PC-Horse inneholder mange forskjellige grovfôr, De mest   brukte er ulike typer høy og ensilasje. Høy er tørt fôr med ca 85%   tørrstoff. Ensilasje kan ha ulik fuktighet og tørrstoffinnholdet kan   typisk variere mellom 75% og 50%. Dette vil si at mellom 25 og 50% er   vann. Når man bruker ensilasje til hester er det viktig å ha analyse av   fôret. Da blir også tørrstoffinnholdet oppgitt. Har du analyse av   grovfôret kan dette legges inn i fôrlista som Eget grovfôr.</p>\r\n<p>Mange er usikre på hvor mye ensilasje hesten skal få. Da har vi den   enkle regelen at vi først bestemmer hvor mye høy hesten burde få (1,5   til 2 kg per 100 kg kroppsvekt). Deretter beregner vi hvor mye ensilasje   vi må gi for å erstatte denne høymengden. Dette beregner vi enkelt:  <strong> Kilo høy x 85 / TS i ensilasjen</strong>. Dette   vil si at vi tar kilo høy og ganger med 85 (som er vanlig   tørrstoffinnhold i høy). Dette blir så dividert på tørrstofftallet i   ensilasjen.</p>\r\n<p>Eksempel 1: Hesten får 8 kg høy. Vi ønsker å erstatte dette med ensilasje med 50% tørrstoff.</p>\r\n<p>Regnestykket blir da:  8 kg x 85 / 50  =  13,6 kg</p>\r\n<p>Eksempel 2: Hesten får 8 kg høy. Vi ønsker å erstatte dette med ensilasje med 70% tørrstoff.</p>\r\n<p>Regnestykket blir da:  8 kg x 85 / 70  =  9,7 kg</p>\r\n<p>Vi legger her vekt på at hesten skal få samme mengde tørrstoff enten   vi gir høy eller ensilasje. Dette er viktig både av hensyn til hestens   fordøyelse og trivsel. Hesten skal ha nok å tygge på og den skal føle   seg mett.</p>','',1,71,'2011-02-18 10:15:39',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-18 10:15:39','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,5,'','',1,4089,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2549,2627,'Hö och andra torra grovfoder','hay42819','<p>Fôrlista i PC-Horse inneholder mange forskjellige grovfôr, De mest   brukte er ulike typer høy og ensilasje. Høy er tørt fôr med ca 85%   tørrstoff. Ensilasje kan ha ulik fuktighet og tørrstoffinnholdet kan   typisk variere mellom 75% og 50%. Dette vil si at mellom 25 og 50% er   vann. Når man bruker ensilasje til hester er det viktig å ha analyse av   fôret. Da blir også tørrstoffinnholdet oppgitt. Har du analyse av   grovfôret kan dette legges inn i fôrlista som Eget grovfôr.</p>\r\n<p>Mange er usikre på hvor mye ensilasje hesten skal få. Da har vi den   enkle regelen at vi først bestemmer hvor mye høy hesten burde få (1,5   til 2 kg per 100 kg kroppsvekt). Deretter beregner vi hvor mye ensilasje   vi må gi for å erstatte denne høymengden. Dette beregner vi enkelt:  <strong> Kilo høy x 85 / TS i ensilasjen</strong>. Dette   vil si at vi tar kilo høy og ganger med 85 (som er vanlig   tørrstoffinnhold i høy). Dette blir så dividert på tørrstofftallet i   ensilasjen.</p>\r\n<p>Eksempel 1: Hesten får 8 kg høy. Vi ønsker å erstatte dette med ensilasje med 50% tørrstoff.</p>\r\n<p>Regnestykket blir da:  8 kg x 85 / 50  =  13,6 kg</p>\r\n<p>Eksempel 2: Hesten får 8 kg høy. Vi ønsker å erstatte dette med ensilasje med 70% tørrstoff.</p>\r\n<p>Regnestykket blir da:  8 kg x 85 / 70  =  9,7 kg</p>\r\n<p>Vi legger her vekt på at hesten skal få samme mengde tørrstoff enten   vi gir høy eller ensilasje. Dette er viktig både av hensyn til hestens   fordøyelse og trivsel. Hesten skal ha nok å tygge på og den skal føle   seg mett.</p>','',1,71,'2011-02-18 10:15:39',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-18 10:15:39','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,5,'','',1,4089,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2550,2628,'Høy og andre torre grovfôr','hay19030','<p><strong>Høy, og andre torre grovfôr</strong></p>\r\n<p>Fôrlista i PC-Horse inneholder mange forskjellige grovfôr, De mest brukte er ulike typer høy. Høy er tørt fôr med ca 85% tørrstoff. Har du analyse av grovfôret kan dette legges inn i fôrlista som Eget grovfôr.</p>\r\n<p>Mange er usikre på hvor mye ensilasje hesten skal få. Da har vi den enkle regelen at vi først bestemmer hvor mye høy hesten burde få (1,5 til 2 kg per 100 kg kroppsvekt).</p>\r\n<p>Vi legger her vekt på at hesten skal få samme mengde tørrstoff enten vi gir høy eller ensilasje. Dette er viktig både av hensyn til hestens fordøyelse og trivsel. Hesten skal ha nok å tygge på og den skal føle seg mett.</p>\r\n<p>Halm har tradisjonelt blitt brukt til hester både som strø i boksen og som fôr. Uansett hvordan vi bruker halmen er det viktig at den er av god kvalitet og uten mugg. Halm inneholder veldig lite næring, så vi må se på halmen mer som et miljøtiltak for hesten. Det vil si at de kan få relativt mye grovfôr uten å bli feite. Tilskudd av halm passer derfor godt til ponnnier og hobbyhester som har lett for å bli for feite.</p>','',1,71,'2011-02-18 10:15:39',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-18 10:15:39','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,5,'','',1,4089,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2551,2629,'Hö och andra torra grovfoder','hay18276','<p>Fôrlista i PC-Horse inneholder mange forskjellige grovfôr, De mest   brukte er ulike typer høy og ensilasje. Høy er tørt fôr med ca 85%   tørrstoff. Ensilasje kan ha ulik fuktighet og tørrstoffinnholdet kan   typisk variere mellom 75% og 50%. Dette vil si at mellom 25 og 50% er   vann. Når man bruker ensilasje til hester er det viktig å ha analyse av   fôret. Da blir også tørrstoffinnholdet oppgitt. Har du analyse av   grovfôret kan dette legges inn i fôrlista som Eget grovfôr.</p>\r\n<p>Mange er usikre på hvor mye ensilasje hesten skal få. Da har vi den   enkle regelen at vi først bestemmer hvor mye høy hesten burde få (1,5   til 2 kg per 100 kg kroppsvekt). Deretter beregner vi hvor mye ensilasje   vi må gi for å erstatte denne høymengden. Dette beregner vi enkelt:  <strong> Kilo høy x 85 / TS i ensilasjen</strong>. Dette   vil si at vi tar kilo høy og ganger med 85 (som er vanlig   tørrstoffinnhold i høy). Dette blir så dividert på tørrstofftallet i   ensilasjen.</p>\r\n<p>Eksempel 1: Hesten får 8 kg høy. Vi ønsker å erstatte dette med ensilasje med 50% tørrstoff.</p>\r\n<p>Regnestykket blir da:  8 kg x 85 / 50  =  13,6 kg</p>\r\n<p>Eksempel 2: Hesten får 8 kg høy. Vi ønsker å erstatte dette med ensilasje med 70% tørrstoff.</p>\r\n<p>Regnestykket blir da:  8 kg x 85 / 70  =  9,7 kg</p>\r\n<p>Vi legger her vekt på at hesten skal få samme mengde tørrstoff enten   vi gir høy eller ensilasje. Dette er viktig både av hensyn til hestens   fordøyelse og trivsel. Hesten skal ha nok å tygge på og den skal føle   seg mett.</p>','',1,71,'2011-02-18 10:15:39',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-18 10:15:39','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,5,'','',1,4089,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2552,2630,'Hö och andra torra grovfoder','hay84552','<p><strong>Hö, och andra torra grovfoder<br /></strong></p>\r\n<p>Foderlistan i PC-Horse innehåller många olika grovfoder. De mest använda är olika typer av hö. Hö är ett torrt foder med ca 85% torrstoff. Har Du egen analys på Ditt grovfoder kan detta läggas in i foderlitan som \"Eget grovfoder\".</p>\r\n<p>Halm har traditionellt använts för hästar, både som strö i boxen och som grovfoder. Oavsett hur halmen brukas är det viktigt att den håller hög kvalitet och utan mugg. Halm innehåller väldigt lite näring, så vi ser därför halmen mer som en miljöfaktor för hästen. Dvs de kan få relativt mycket grovfoder utan att bli feta. Halm som fodertillskott passar därför väl till ponnies och hobbyhästar som har lätt att bli feta.</p>','',1,71,'2011-02-18 10:15:39',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-18 10:15:39','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,5,'grovfoder, grovfoderanaylser, analyser, grovfoder för häst, analys av näringsämnen, hö, hösilage','Hö, och andra torra grovfoder\r\n\r\nFoderlistan i PC-Horse innehåller många olika grovfoder. De mest använda är olika typer av hö. Hö är ett torrt foder med ca 85% torrstoff. Har Du egen analys på Ditt grovfoder kan detta läggas in i foderlitan som \"Eget grovfoder\".\r\n\r\nHalm har traditionellt använts för hästar, både som strö i boxen och som grovfoder. Oavsett hur halmen brukas är det viktigt att den håller hög kvalitet och utan mugg. Halm innehåller väldigt lite näring, så vi ser därför halmen mer som en miljöfaktor för hästen. Dvs de kan få relativt mycket grovfoder utan att bli feta. Halm som fodertillskott passar därför väl till ponnies och hobbyhästar som har lätt att bli feta.',1,4089,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2553,2631,'Høsilage og andre fugtige grovfodermidler  ','haylage88217','Foderlisten i PC- Horse indeholder meget forskelligt grovfoder. Det mest brugte er forskellige typer af hø og høsilage(wrap). Hø er tørt med et tørstofindhold på  ca. 85%.tørstof. Høsilagen kan have forskellig fugtighed og tørstofindholdet  varierer typisk mellem 50 og 75%. Det vil sige at  mellem 25 og 50% er vand. Når man bruger høsilage til heste er det vigtigt, at have analyser af foderet, hvor også tørstofindholdet bliver opgivet.  Har du en analyse af dit grovfoder kan den lægges ind i foderlisten som eget grovfoder. Mange er usikre på hvor meget høsilage hesten skal have. Her gælder den enkle regel, at vi først bestemmer hvor meget hø hesten burde have(1,5-2,0 kg pr 100 kg legemesvægt) Derefter beregner vi hvor meget høsilage der skal gives for at erstatte denne hømængde. Det er let at beregne: Kilo hø x 85/TS i høsilagen. Det vil sige at vi tager kilo hø og ganger med 85(som er  det gennemsnitlige tørstofindhold i hø ) Dette tal divideres så med tørstofindholdet i høsilagen. n.\r\n<p>Eksempel 1:</p>\r\n<p>Hesten får 8 kg hø. Vi ønsker at erstatte dette med høsilage med 50% tørstof.<br />Regnestykket bliver da:  8 kg x 85 / 50  =  13,6 kg</p>\r\n<p>Eksempel 2:</p>\r\n<p>Hesten får 8 kg hø. Vi ønsker at erstatte dette med høsilage med 70% tørstof.<br />Regnestykket bliver da:  8 kg x 85 / 70  =  9,7 kg</p>\r\n<p>Vi lægger her vægt på at hesten skal have samme mængde tørstof enten vi giver  hø eller høsilage. Dette er viktig både af hensyn til hestens fordøjelse og trivsel. Hesten skal have nok at tygge på og den skal føle sig  mæt.</p>\r\n<br />','',1,71,'2011-02-18 10:16:59',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-18 10:16:59','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,4,'','',1,5289,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2554,2632,'Hösilage','haylage73657','<p><strong>Hösilage och andra vattenhaltiga grovfoder<br /></strong></p>\r\n<p>Fôrlista i PC-Horse inneholder mange forskjellige grovfôr, De mest   brukte er ulike typer høy og ensilasje. Høy er tørt fôr med ca 85%   tørrstoff. Ensilasje kan ha ulik fuktighet og tørrstoffinnholdet kan   typisk variere mellom 75% og 50%. Dette vil si at mellom 25 og 50% er   vann. Når man bruker ensilasje til hester er det viktig å ha analyse av   fôret. Da blir også tørrstoffinnholdet oppgitt. Har du analyse av   grovfôret kan dette legges inn i fôrlista som Eget grovfôr.</p>\r\n<p>Mange er usikre på hvor mye ensilasje hesten skal få. Da har vi den   enkle regelen at vi først bestemmer hvor mye høy hesten burde få (1,5   til 2 kg per 100 kg kroppsvekt). Deretter beregner vi hvor mye ensilasje   vi må gi for å erstatte denne høymengden. Dette beregner vi enkelt:  <strong> Kilo høy x 85 / TS i ensilasjen</strong>. Dette   vil si at vi tar kilo høy og ganger med 85 (som er vanlig   tørrstoffinnhold i høy). Dette blir så dividert på tørrstofftallet i   ensilasjen.</p>\r\n<p>Eksempel 1: Hesten får 8 kg høy. Vi ønsker å erstatte dette med ensilasje med 50% tørrstoff.</p>\r\n<p>Regnestykket blir da:  8 kg x 85 / 50  =  13,6 kg</p>\r\n<p>Eksempel 2: Hesten får 8 kg høy. Vi ønsker å erstatte dette med ensilasje med 70% tørrstoff.</p>\r\n<p>Regnestykket blir da:  8 kg x 85 / 70  =  9,7 kg</p>\r\n<p>Vi legger her vekt på at hesten skal få samme mengde tørrstoff enten   vi gir høy eller ensilasje. Dette er viktig både av hensyn til hestens   fordøyelse og trivsel. Hesten skal ha nok å tygge på og den skal føle   seg mett.</p>','',1,71,'2011-02-18 10:16:59',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-18 10:16:59','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,4,'','',1,5289,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2555,2633,'Hösilage','haylage53811','<p><strong>Hösilage och andra vattenhaltiga grovfoder<br /></strong></p>\r\n<p>Fôrlista i PC-Horse inneholder mange forskjellige grovfôr, De mest   brukte er ulike typer høy og ensilasje. Høy er tørt fôr med ca 85%   tørrstoff. Ensilasje kan ha ulik fuktighet og tørrstoffinnholdet kan   typisk variere mellom 75% og 50%. Dette vil si at mellom 25 og 50% er   vann. Når man bruker ensilasje til hester er det viktig å ha analyse av   fôret. Da blir også tørrstoffinnholdet oppgitt. Har du analyse av   grovfôret kan dette legges inn i fôrlista som Eget grovfôr.</p>\r\n<p>Mange er usikre på hvor mye ensilasje hesten skal få. Da har vi den   enkle regelen at vi først bestemmer hvor mye høy hesten burde få (1,5   til 2 kg per 100 kg kroppsvekt). Deretter beregner vi hvor mye ensilasje   vi må gi for å erstatte denne høymengden. Dette beregner vi enkelt:  <strong> Kilo høy x 85 / TS i ensilasjen</strong>. Dette   vil si at vi tar kilo høy og ganger med 85 (som er vanlig   tørrstoffinnhold i høy). Dette blir så dividert på tørrstofftallet i   ensilasjen.</p>\r\n<p>Eksempel 1: Hesten får 8 kg høy. Vi ønsker å erstatte dette med ensilasje med 50% tørrstoff.</p>\r\n<p>Regnestykket blir da:  8 kg x 85 / 50  =  13,6 kg</p>\r\n<p>Eksempel 2: Hesten får 8 kg høy. Vi ønsker å erstatte dette med ensilasje med 70% tørrstoff.</p>\r\n<p>Regnestykket blir da:  8 kg x 85 / 70  =  9,7 kg</p>\r\n<p>Vi legger her vekt på at hesten skal få samme mengde tørrstoff enten   vi gir høy eller ensilasje. Dette er viktig både av hensyn til hestens   fordøyelse og trivsel. Hesten skal ha nok å tygge på og den skal føle   seg mett.</p>','',1,71,'2011-02-18 10:16:59',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-18 10:16:59','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,4,'','',1,5289,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2556,2634,'Hösilage','haylage14080','<p><strong>Hösilage och andra vattenhaltiga grovfoder<br /></strong></p>\r\n<p>Fôrlista i PC-Horse inneholder mange forskjellige grovfôr, De mest   brukte er ulike typer høy og ensilasje. Høy er tørt fôr med ca 85%   tørrstoff. Ensilasje kan ha ulik fuktighet og tørrstoffinnholdet kan   typisk variere mellom 75% og 50%. Dette vil si at mellom 25 og 50% er   vann. Når man bruker ensilasje til hester er det viktig å ha analyse av   fôret. Da blir også tørrstoffinnholdet oppgitt. Har du analyse av   grovfôret kan dette legges inn i fôrlista som Eget grovfôr.</p>\r\n<p>Mange er usikre på hvor mye ensilasje hesten skal få. Da har vi den   enkle regelen at vi først bestemmer hvor mye høy hesten burde få (1,5   til 2 kg per 100 kg kroppsvekt). Deretter beregner vi hvor mye ensilasje   vi må gi for å erstatte denne høymengden. Dette beregner vi enkelt:  <strong> Kilo høy x 85 / TS i ensilasjen</strong>. Dette   vil si at vi tar kilo høy og ganger med 85 (som er vanlig   tørrstoffinnhold i høy). Dette blir så dividert på tørrstofftallet i   ensilasjen.</p>\r\n<p>Eksempel 1: Hesten får 8 kg høy. Vi ønsker å erstatte dette med ensilasje med 50% tørrstoff.</p>\r\n<p>Regnestykket blir da:  8 kg x 85 / 50  =  13,6 kg</p>\r\n<p>Eksempel 2: Hesten får 8 kg høy. Vi ønsker å erstatte dette med ensilasje med 70% tørrstoff.</p>\r\n<p>Regnestykket blir da:  8 kg x 85 / 70  =  9,7 kg</p>\r\n<p>Vi legger her vekt på at hesten skal få samme mengde tørrstoff enten   vi gir høy eller ensilasje. Dette er viktig både av hensyn til hestens   fordøyelse og trivsel. Hesten skal ha nok å tygge på og den skal føle   seg mett.</p>','',1,71,'2011-02-18 10:16:59',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-18 10:16:59','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,4,'','',1,5289,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2557,2635,'Surfôr (ensilasje)','haylage38107','<p><strong>Surfôr (ensilasje) og andre grovfôr</strong></p>\r\n<p>Fôrlista i PC-Horse inneholder mange forskjellige grovfôr, De mest  brukte er ulike typer høy og ensilasje. Høy er tørt fôr med ca 85%  tørrstoff. Ensilasje kan ha ulik fuktighet og tørrstoffinnholdet kan  typisk variere mellom 75% og 50%. Dette vil si at mellom 25 og 50% er  vann. Når man bruker ensilasje til hester er det viktig å ha analyse av  fôret. Da blir også tørrstoffinnholdet oppgitt. Har du analyse av  grovfôret kan dette legges inn i fôrlista som Eget grovfôr.</p>\r\n<p>Mange er usikre på hvor mye ensilasje hesten skal få. Da har vi den  enkle regelen at vi først bestemmer hvor mye høy hesten burde få (1,5  til 2 kg per 100 kg kroppsvekt). Deretter beregner vi hvor mye ensilasje  vi må gi for å erstatte denne høymengden. Dette beregner vi enkelt:  <strong> Kilo høy x 85 / TS i ensilasjen</strong>. Dette  vil si at vi tar kilo høy og ganger med 85 (som er vanlig  tørrstoffinnhold i høy). Dette blir så dividert på tørrstofftallet i  ensilasjen.</p>\r\n<p>Eksempel 1: Hesten får 8 kg høy. Vi ønsker å erstatte dette med ensilasje med 50% tørrstoff.</p>\r\n<p>Regnestykket blir da:  8 kg x 85 / 50  =  13,6 kg</p>\r\n<p>Eksempel 2: Hesten får 8 kg høy. Vi ønsker å erstatte dette med ensilasje med 70% tørrstoff.</p>\r\n<p>Regnestykket blir da:  8 kg x 85 / 70  =  9,7 kg</p>\r\n<p>Vi legger her vekt på at hesten skal få samme mengde tørrstoff enten  vi gir høy eller ensilasje. Dette er viktig både av hensyn til hestens  fordøyelse og trivsel. Hesten skal ha nok å tygge på og den skal føle  seg mett.</p>','',1,71,'2011-02-18 10:16:59',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-18 10:16:59','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,4,'','',1,5289,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2558,2636,'Hösilage','haylage17932','<p><strong>Hösilage och andra vattenhaltiga grovfoder<br /></strong></p>\r\n<p>Fôrlista i PC-Horse inneholder mange forskjellige grovfôr, De mest   brukte er ulike typer høy og ensilasje. Høy er tørt fôr med ca 85%   tørrstoff. Ensilasje kan ha ulik fuktighet og tørrstoffinnholdet kan   typisk variere mellom 75% og 50%. Dette vil si at mellom 25 og 50% er   vann. Når man bruker ensilasje til hester er det viktig å ha analyse av   fôret. Da blir også tørrstoffinnholdet oppgitt. Har du analyse av   grovfôret kan dette legges inn i fôrlista som Eget grovfôr.</p>\r\n<p>Mange er usikre på hvor mye ensilasje hesten skal få. Da har vi den   enkle regelen at vi først bestemmer hvor mye høy hesten burde få (1,5   til 2 kg per 100 kg kroppsvekt). Deretter beregner vi hvor mye ensilasje   vi må gi for å erstatte denne høymengden. Dette beregner vi enkelt:  <strong> Kilo høy x 85 / TS i ensilasjen</strong>. Dette   vil si at vi tar kilo høy og ganger med 85 (som er vanlig   tørrstoffinnhold i høy). Dette blir så dividert på tørrstofftallet i   ensilasjen.</p>\r\n<p>Eksempel 1: Hesten får 8 kg høy. Vi ønsker å erstatte dette med ensilasje med 50% tørrstoff.</p>\r\n<p>Regnestykket blir da:  8 kg x 85 / 50  =  13,6 kg</p>\r\n<p>Eksempel 2: Hesten får 8 kg høy. Vi ønsker å erstatte dette med ensilasje med 70% tørrstoff.</p>\r\n<p>Regnestykket blir da:  8 kg x 85 / 70  =  9,7 kg</p>\r\n<p>Vi legger her vekt på at hesten skal få samme mengde tørrstoff enten   vi gir høy eller ensilasje. Dette er viktig både av hensyn til hestens   fordøyelse og trivsel. Hesten skal ha nok å tygge på og den skal føle   seg mett.</p>','',1,71,'2011-02-18 10:16:59',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-18 10:16:59','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,4,'','',1,5289,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2559,2637,'Hösilage och vattenhaltiga foder','haylage61026','<p>De vanligaste grovfodertyperna är hö och hösilage. Hö är torrt foder med ca 85% torrstoff. Hösilage kan hålla olika grad av fukthalt. Torrstoff-graden (TS-halten) varierar vanligen mellan 75% och 50%. Det innebär att mellan 25% och 50% av fodret består av vatten. När Du använder hösilage till hästar är det extra viktigt att ha analys på fodret. Där finns TS-halten deklarerad. Om Du har analys på ditt grovfoder kan du lägga in det som ett <em>Eget foder</em> i PC-Horse</p>\r\n<p>Många är osäkra på hur mycket hösilage hästen ska ha. Det finns en enkel regel: <br />Bestäm först hur mycket hö hästen bör ha (1,5 - 2 kg per 100 kg kroppsvikt). Därefter, beräkna hur mycket hösilage som ska ges för att motsvara den hömängden.</p>\r\n<p>Detta beräknas enkelt: Kilo Hö x 85/TS i hösilaget. Detta vill säga att du tar kilovikten hö multiplicerat med 85 (som är en vanlig TS-halt). Därefter divideras detta med torrstoff-halten i hösilaget.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>Exempel 1: Hästen får 8 kg hö. Vi vill ersätta detta med hösilage med&nbsp; 50% TS-halt.</p>\r\n<p>Räknestycket blir då: &nbsp;8 kg&nbsp;x 85 / 50&nbsp; =&nbsp;&nbsp;13,6 kg</p>\r\n<p>Exempel 2: Hästen får 8 kg hö. Vi vill ersätta detta med hösilage med&nbsp; 70% TS-halt.</p>\r\n<p>Räknestycket blir då:&nbsp; 8 kg&nbsp;x 85 / 70&nbsp; =&nbsp;&nbsp;9,7 kg</p>\r\n<p>Det är viktigt att hästen får samma mängd torrstoff antingen du ger hö eller hösilage. Det är viktigt både för hästens näringsupptag och trivsel. Hästen ska ha tillräckligt att tugga på och den ska bli mätt.</p>','',1,71,'2011-02-18 10:16:59',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-18 10:16:59','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,4,'grovfoder, grovfoderanaylser, analyser, grovfoder för häst, analys av näringsämnen, hö, hösilage','De vanligaste grovfodertyperna är hö och hösilage. Hö är torrt foder med ca 85% torrstoff. Hösilage kan hålla olika grad av fukthalt. Torrstoff-graden (TS-halten) varierar vanligen mellan 75% och 50%. Det innebär att mellan 25% och 50% av fodret består av vatten. När Du använder hösilage till hästar är det extra viktigt att ha analys på fodret. Där finns TS-halten deklarerad. Om Du har analys på ditt grovfoder kan du lägga in det som ett Eget foder i PC-Horse\r\n\r\nMånga är osäkra på hur mycket hösilage hästen ska ha. Det finns en enkel regel:\r\nBestäm först hur mycket hö hästen bör ha (1,5 - 2 kg per 100 kg kroppsvikt). Därefter, beräkna hur mycket hösilage som ska ges för att motsvara den hömängden.',1,5289,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2560,2638,'Hvordan kan PC-horse bruges når hestene går på græs?','pasture56695','Foderliste i PC-Horse indeholder eksempler på forskellige kvaliteter græs, fra Tidlig forårsgræs, Forårs/forsommergræs, Sensommer/høstgræs til Gammelt afgræsningsgræs. Du finder disse afgræsningsvalg i foderlisten under Grovfoder/Standardfoder. Her må du vælge den græstype som passer bedst. Husk at forholdene hurtigt ændrer sig, så typen af afgræsningsgræs må ændres i løbet af sommeren. . For at PC-Horse skal beregne optaget på græs skal du først vælge en type afgræsningsgræs fra foderlisten. Når dette er gjort får du aktiveret valget Hesten går på græs i menuen øverst på foderlisteskærmen. Klik på denne og du får spørgsmål om hvor mange timer hesten gårm på græs hver dag og hvor meget græs der er på græsmarken(dette kommer nederst på skærmen) Klik på denne og du får spørsmål om hvor mange timer hesten går på græs hver dag og hvor meget græs der er på marken (dette kommer nederst på skærmen, så måske skal du bladre ned i skærmen for at se dette). Husk også her at forholdene ændrer sig relativt hurtigt, så vi må ændre valgene efterhånden som græsset blive brugt og der bliver mindre græs.\r\n<p>Ud fra de oplysninger du har givet vil PC-Horse beregne hvor meget vi kan forvente at hesten tager op fra græsset og beregne næringsindholdet i dette. Du kan også vælge almindelige fodertyper til hesten hvis den får suppleringsfoder til græsset, men husk at du først må vælge en type afgræsningsgræs for at \"Græsningsmodulen\" i PC-Horse skal blive aktiv.</p>','',1,71,'2011-02-18 10:20:48',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-18 10:20:48','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,2,'','',1,3438,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2561,2639,'Betesgräs','pasture14364','<p><strong>Hvordan kan PC-horse brukes når hestene går på beite?</strong></p>\r\n<p>Fôrlista i PC-Horse inneholder eksempler på ulike kvaliteter  beitegras, fra Tidlig vårbeite,  Vår/forsommerbeite,  Sensommer/høstbeite til Gammelt beitegras. Du finner disse  beitegrasvalgene i fôrlista under Grovfôr/Standardfôr. Her må du velge  den beitetypen som passer best. Husk at forholdene endrer seg raskt, så  typen beitegras må endres utover sommeren. For at PC-Horse skal beregne  opptak på beite må du først velge et  beitegras fra fôrlista. Når dette  er gjort får du aktivert valget <strong>Hesten går på beite</strong> i menyene  øverst i fôrlisteskjermen. Klikk denne og du får spørsmål om hvor mange  timer hesten går på beite hver dag og hvor rikelig grasmengde det er på  beitet (dette kommer nederst på skjermen, så kanskje du må bla ned i  skjermen for å se dette). Husk også her at forholdene endrer seg  relativt raskt, så vi må endre valgene etterhvert som beitet brukes og  det blir mindre gras.</p>\r\n<p>Ut fra de opplysningene du har gitt vil PC-Horse beregne hvor mye vi  kan forvente at hesten tar opp fra beitet og beregner næringsinnholdet i  dette. Du kan også velge vanlige fôrtyper til hesten dersom den fôres i  tillegg til beitet, men husk at du først må velge et beitegras for at  \"Beitemodulen\"  i PC-Horse skal bli aktiv.</p>','',1,71,'2011-02-18 10:20:48',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-18 10:20:48','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,2,'','',1,3438,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2562,2640,'Betesgräs','pasture36230','<p><strong>Hvordan kan PC-horse brukes når hestene går på beite?</strong></p>\r\n<p>Fôrlista i PC-Horse inneholder eksempler på ulike kvaliteter  beitegras, fra Tidlig vårbeite,  Vår/forsommerbeite,  Sensommer/høstbeite til Gammelt beitegras. Du finner disse  beitegrasvalgene i fôrlista under Grovfôr/Standardfôr. Her må du velge  den beitetypen som passer best. Husk at forholdene endrer seg raskt, så  typen beitegras må endres utover sommeren. For at PC-Horse skal beregne  opptak på beite må du først velge et  beitegras fra fôrlista. Når dette  er gjort får du aktivert valget <strong>Hesten går på beite</strong> i menyene  øverst i fôrlisteskjermen. Klikk denne og du får spørsmål om hvor mange  timer hesten går på beite hver dag og hvor rikelig grasmengde det er på  beitet (dette kommer nederst på skjermen, så kanskje du må bla ned i  skjermen for å se dette). Husk også her at forholdene endrer seg  relativt raskt, så vi må endre valgene etterhvert som beitet brukes og  det blir mindre gras.</p>\r\n<p>Ut fra de opplysningene du har gitt vil PC-Horse beregne hvor mye vi  kan forvente at hesten tar opp fra beitet og beregner næringsinnholdet i  dette. Du kan også velge vanlige fôrtyper til hesten dersom den fôres i  tillegg til beitet, men husk at du først må velge et beitegras for at  \"Beitemodulen\"  i PC-Horse skal bli aktiv.</p>','',1,71,'2011-02-18 10:20:48',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-18 10:20:48','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,2,'','',1,3438,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2563,2641,'Betesgräs','pasture36795','<p><strong>Hvordan kan PC-horse brukes når hestene går på beite?</strong></p>\r\n<p>Fôrlista i PC-Horse inneholder eksempler på ulike kvaliteter  beitegras, fra Tidlig vårbeite,  Vår/forsommerbeite,  Sensommer/høstbeite til Gammelt beitegras. Du finner disse  beitegrasvalgene i fôrlista under Grovfôr/Standardfôr. Her må du velge  den beitetypen som passer best. Husk at forholdene endrer seg raskt, så  typen beitegras må endres utover sommeren. For at PC-Horse skal beregne  opptak på beite må du først velge et  beitegras fra fôrlista. Når dette  er gjort får du aktivert valget <strong>Hesten går på beite</strong> i menyene  øverst i fôrlisteskjermen. Klikk denne og du får spørsmål om hvor mange  timer hesten går på beite hver dag og hvor rikelig grasmengde det er på  beitet (dette kommer nederst på skjermen, så kanskje du må bla ned i  skjermen for å se dette). Husk også her at forholdene endrer seg  relativt raskt, så vi må endre valgene etterhvert som beitet brukes og  det blir mindre gras.</p>\r\n<p>Ut fra de opplysningene du har gitt vil PC-Horse beregne hvor mye vi  kan forvente at hesten tar opp fra beitet og beregner næringsinnholdet i  dette. Du kan også velge vanlige fôrtyper til hesten dersom den fôres i  tillegg til beitet, men husk at du først må velge et beitegras for at  \"Beitemodulen\"  i PC-Horse skal bli aktiv.</p>','',1,71,'2011-02-18 10:20:48',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-18 10:20:48','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,2,'','',1,3438,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2564,2642,'Beite og beitegras','pasture71771','<p><strong>Hvordan kan PC-horse brukes når hestene går på beite?</strong></p>\r\n<p>Fôrlista i PC-Horse inneholder eksempler på ulike kvaliteter beitegras, fra Tidlig vårbeite,  Vår/forsommerbeite, Sensommer/høstbeite til Gammelt beitegras. Du finner disse beitegrasvalgene i fôrlista under Grovfôr/Standardfôr. Her må du velge den beitetypen som passer best. Husk at forholdene endrer seg raskt, så typen beitegras må endres utover sommeren. For at PC-Horse skal beregne opptak på beite må du først velge et  beitegras fra fôrlista. Når dette er gjort får du aktivert valget <strong></strong></p>\r\n<p><strong>Hesten går på beite</strong> i menyene øverst i fôrlisteskjermen. Klikk denne og du får spørsmål om hvor mange timer hesten går på beite hver dag og hvor rikelig grasmengde det er på beitet (dette kommer nederst på skjermen, så kanskje du må bla ned i skjermen for å se dette). Husk også her at forholdene endrer seg relativt raskt, så vi må endre valgene etterhvert som beitet brukes og det blir mindre gras.</p>\r\n<p>Ut fra de opplysningene du har gitt vil PC-Horse beregne hvor mye vi kan forvente at hesten tar opp fra beitet og beregner næringsinnholdet i dette. Du kan også velge vanlige fôrtyper til hesten dersom den fôres i tillegg til beitet, men husk at du først må velge et beitegras for at \"Beitemodulen\"  i PC-Horse skal bli aktiv.</p>','',1,71,'2011-02-18 10:20:48',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-18 10:20:48','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,2,'','',1,3438,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2565,2643,'Betesgräs','pasture88864','<p><strong>Hvordan kan PC-horse brukes når hestene går på beite?</strong></p>\r\n<p>Fôrlista i PC-Horse inneholder eksempler på ulike kvaliteter  beitegras, fra Tidlig vårbeite,  Vår/forsommerbeite,  Sensommer/høstbeite til Gammelt beitegras. Du finner disse  beitegrasvalgene i fôrlista under Grovfôr/Standardfôr. Her må du velge  den beitetypen som passer best. Husk at forholdene endrer seg raskt, så  typen beitegras må endres utover sommeren. For at PC-Horse skal beregne  opptak på beite må du først velge et  beitegras fra fôrlista. Når dette  er gjort får du aktivert valget <strong>Hesten går på beite</strong> i menyene  øverst i fôrlisteskjermen. Klikk denne og du får spørsmål om hvor mange  timer hesten går på beite hver dag og hvor rikelig grasmengde det er på  beitet (dette kommer nederst på skjermen, så kanskje du må bla ned i  skjermen for å se dette). Husk også her at forholdene endrer seg  relativt raskt, så vi må endre valgene etterhvert som beitet brukes og  det blir mindre gras.</p>\r\n<p>Ut fra de opplysningene du har gitt vil PC-Horse beregne hvor mye vi  kan forvente at hesten tar opp fra beitet og beregner næringsinnholdet i  dette. Du kan også velge vanlige fôrtyper til hesten dersom den fôres i  tillegg til beitet, men husk at du først må velge et beitegras for at  \"Beitemodulen\"  i PC-Horse skal bli aktiv.</p>','',1,71,'2011-02-18 10:20:48',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-18 10:20:48','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,2,'','',1,3438,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2566,2644,'Betesgräs','pasture62927','<p><strong>Hur använder Du PC-horse när hästarna går på bete? </strong></p>\r\n<p><span id=\"result_box\" lang=\"sv\"><span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">Foderlistan i</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps atn\">PC-</span><span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\">Horse</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">innehåller exempel på</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">olika</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">kvaliteter</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">av</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">betesmark</span> och <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">gräs</span><span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\"> - </span><span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">från tidigt</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">vårbete</span><span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\">,</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">försommar</span><span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">bete</span><span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\">,</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">sen sommar /</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">höst</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">bete</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">Gamla</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">betesgräs</span><span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\">.</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">Du hittar</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">dessa</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">bete</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">gräs</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">under valen</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">i</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">foderlista</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">Grovfoder</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">/</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">Standardfoder</span><span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\">.</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">Här</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">måste du</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">välja</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">vilken typ</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">av</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">betesmark</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">som är</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">rätt</span><span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\">.</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">Kom ihåg</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">att</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">förutsättningarna</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">förändras snabbt,</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">så</span><span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\"> typen</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">betes</span><span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">gräs</span> bör ändras&nbsp;<span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\"></span>efterhand <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">sommaren</span><span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\"> framskrider.</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">För</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">att PC</span><span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"atn\">-</span><span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\">Horse</span> ska kunna göra beräkningen&nbsp;<span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">måste du först</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">välja </span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">betesgräs</span> i foderlistan<span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\">.</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">När detta är</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">gjort</span><span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\">,</span> ska du aktivera valet <strong>Hästen går på bete<span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\"></span></strong> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">i</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">menyerna</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">längst upp på</span> skärmen<span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\">.</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">När Du klickar</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">får</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">du&nbsp; frågan om</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">hur många</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">timmar</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">hästen</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">betar</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">varje dag</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">och</span> hur<span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\"> riklig</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">mängden</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">gräs</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">är</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">i</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">hagen</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps atn\">(</span><span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\">detta</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">kommer</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">längst ned</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">på</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">skärmen, så</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">du</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">kanske måste</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">scrolla ner</span><span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\"></span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">för att</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">se</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">detta</span><span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\">)</span><span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\">.</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">Kom också ihåg</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">att</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">förutsättningarna förändras</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">relativt</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">snabbt</span><span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\">, så du</span> bör <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">ändra</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">valen för</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">betesgräs</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">används</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">och</span> om <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">det</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">är</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">mindre</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">gräs</span><span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\">.</span><br /><br /> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">Baserat på</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">den information</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">du</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">har gett</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps atn\">PC-</span><span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\">Horse</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">beräknar programmet hur</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">mycket</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">vi kan förvänta oss</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">att</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">hästen</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">tar</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">upp</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">från</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">betet</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">och</span> gör en beräkning av <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">näringsinnehåll i</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">detta</span><span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\">.</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">Du</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">kan</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">också</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">lägga till extra fodring</span><span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\"></span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">av hästen</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">förutom</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">betet,</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">men</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">kom ihåg</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">att du</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">först</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">måste välja</span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">ett betesgräs för att betesmodulen </span><span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\"></span> <span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps atn\"></span><span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\" class=\"hps\">ska aktiveras</span><span title=\"Klicka om du vill visa alternativa översättningar\">.</span></span></p>','',1,71,'2011-02-18 10:20:48',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-18 10:20:48','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,2,'betesgräs, hästen går på bete','Foderlistan i PC-Horse innehåller exempel på olika kvaliteter av betesmark och gräs - från tidigt vårbete, försommarbete, sen sommar / höst bete Gamla betesgräs. Du hittar dessa bete gräs under valen i foderlista Grovfoder / Standardfoder. Här måste du välja vilken typ av betesmark som är rätt. Kom ihåg att förutsättningarna förändras snabbt, så typen betesgräs bör ändras efterhand sommaren framskrider. För att PC-Horse ska kunna göra beräkningen måste du först välja betesgräs i foderlistan. När detta är gjort, ska du aktivera valet Hästen går på bete i menyerna längst upp på skärmen. När Du klickar får du  frågan om hur många timmar hästen betar varje dag och hur riklig mängden gräs är i hagen (detta kommer längst ned på skärmen, så du kanske måste scrolla ner för att se detta). Kom också ihåg att förutsättningarna förändras relativt snabbt, så du bör ändra valen för betesgräs används och om det är mindre gräs.',1,3438,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2567,2645,'Lokala grovfoder','localforage27993','Lokala grovfoder','',1,71,'2011-02-18 10:21:50',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-18 10:21:50','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,3,'','',1,3378,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2568,2646,'Lokala och egna grovfoder','localforage68682','<p>Vi har gjort det enkelt att lägga in egna grovfoder i programmet. Många återförsäljare av foder lägger dessutom in analyser från lokala foderproducenter som en service till sina kunder.<br />Fråga din foderhandlare om de har tips och analyser på bra grovfoder.</p>','',1,71,'2011-02-18 10:21:50',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-18 10:21:50','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,3,'','',1,3378,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2569,2647,'Lokala och egna grovfoder','localforage83480','<p>Vi har gjort det enkelt att lägga in egna grovfoder i programmet. Många återförsäljare av foder lägger dessutom in analyser från lokala foderproducenter som en service till sina kunder.<br />Fråga din foderhandlare om de har tips och analyser på bra grovfoder.</p>','',1,71,'2011-02-18 10:21:50',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-18 10:21:50','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,3,'','',1,3378,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2570,2648,'Lokala och egna grovfoder','localforage82397','<p>Vi har gjort det enkelt att lägga in egna grovfoder i programmet. Många återförsäljare av foder lägger dessutom in analyser från lokala foderproducenter som en service till sina kunder.<br />Fråga din foderhandlare om de har tips och analyser på bra grovfoder.</p>','',1,71,'2011-02-18 10:21:50',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-18 10:21:50','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,3,'','',1,3378,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2571,2649,'Lokale grovfôr','lokale-grovfor','(This article will eventually be translated by the country agent if needed)','',1,71,'2011-02-18 10:21:50',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-26 17:49:30','2011-02-26 17:49:30','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,3,'','',1,3378,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2572,2650,'Lokala och egna grovfoder','localforage31497','<p>Vi har gjort det enkelt att lägga in egna grovfoder i programmet. Många återförsäljare av foder lägger dessutom in analyser från lokala foderproducenter som en service till sina kunder.<br />Fråga din foderhandlare om de har tips och analyser på bra grovfoder.</p>','',1,71,'2011-02-18 10:21:50',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-18 10:21:50','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,3,'','',1,3378,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2573,2651,'Lokala grovfoder','localforage6805','Lokala grovfoder','',1,71,'2011-02-18 10:21:50',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-18 10:21:50','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,3,'','',1,3378,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2574,2652,'Opdrætningsintensitet.','breedingintensity70089','<style><!--\r\n@font-face {\r\n  font-family: \"Calibri\";\r\n}p.MsoNormal, li.MsoNormal, div.MsoNormal { margin: 0cm 0cm 10pt; line-height: 115%; font-size: 11pt; font-family: \"Times New Roman\"; }div.Section1 { page: Section1; }\r\n--></style>\r\nNår vi opretter en unghest i PC- Horse har vi to muligheder for at tilpasse behovsberegningerne til den aktuelle situation.<br /> <br /> For <strong>Opdrætningsintensiteten</strong> kan vi vælge <em>Normal</em> eller <em>Hurtig</em>. Vælger vi Hurtig vil behovene for energi, protein og lysin øges med 25%.Dette valg passer godt for opdræt af konkurrenceheste indenfor galop, trav og ridning. En forudsætning for dette valg er at unghestene har gode muligheder for udeliv og aktivitet.<br /> <br /> <strong>Løsdrift</strong> (Går på fold)<br /> Dette valg bruges til ungheste som går i gruppe og er meget ude. Valget fører til at beregningerne af behov for energi, protein og lysin øges med 7,4 % i tillæg til den valgte opdrætningsintensitet. Vi kan også bruge dette valg til at justere foderbehovet i særlig kolde perioder.','',1,70,'2011-02-25 15:00:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-25 15:00:22','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,7,'','',1,3693,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2575,2653,'Uppfödningsintensitet','breedingintensity29016','<style><!--\r\n@font-face {\r\n  font-family: \"Calibri\";\r\n}p.MsoNormal, li.MsoNormal, div.MsoNormal { margin: 0cm 0cm 10pt; line-height: 115%; font-size: 11pt; font-family: \"Times New Roman\"; }div.Section1 { page: Section1; }\r\n--></style>\r\n<p>När du lägger in en unghästar i PC-Horse har du två alternativ för att anpassa behovsberäkningen till den aktuella sitationen.</p>\r\n<p>För <strong>Uppfödningsintensiteten</strong> kan Du välja <strong>Normal</strong> eller <strong>Hög</strong>.  Väljer Du <strong>Hög</strong> ökas behoven för energi, protein och lysin med 25%. Detta valet passar  bra för uppfödning av tävlingshästar inom galopp, trav och ridning. En  förutsättning för detta valet är att unghästarna har goda möjligheter  till uteliv och aktivitet.</p>\r\n<p><strong>Aktiv hest (utegång)</strong></p>\r\n<p>Detta alternativ gäller för unghästar som är mycket ute och går i  flock (utegång). Beräkningen av energi, protein och lysin ökas då med  ytterligare 7,4% utöver den valda uppfödningsintensiteten. Du kan även  använda detta val för att uppjustera foderbehovet vid särskilt kall  väderlek.</p>','',1,70,'2011-02-25 15:00:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-25 15:00:22','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,7,'','',1,3693,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2576,2654,'Breeding intensity','breedingintensity94180','<p><span class=\"hps\">When you enter</span> <span class=\"hps\">a</span> <span class=\"hps\">yearling in</span> <span class=\"hps\">PC-Horse</span><span>, you have two</span> <span class=\"hps\">options to customize the</span> <span class=\"hps\">needs</span> <span class=\"hps\">calculation</span> <span class=\"hps\">of the current</span> <span class=\"hps\">situation to be</span>.</p>\r\n<div id=\"gt-src-tools\">\r\n<div id=\"gt-src-tools-l\">\r\n<div style=\"display: inline-block;\" id=\"gt-input-tool\">\r\n<div dir=\"ltr\"><span lang=\"en\"><span lang=\"en\"><span></span></span></span>\r\n<p><span class=\"hps\">For</span> <span class=\"hps\">breeding</span> <span class=\"hps\">intensity</span><span>, you can select</span> <span class=\"hps\">Normal or High.</span> <span class=\"hps\">If you choose</span> <span class=\"hps\">High</span> the <span class=\"hps\">needs</span> <span class=\"hps\">for</span> <span class=\"hps\">energy, protein</span> <span class=\"hps\">and lysine</span> will be increased <span class=\"hps\">by 25%.</span> <span class=\"hps\">This</span> <span class=\"hps\">choice</span> <span class=\"hps\">is suitable</span> <span class=\"hps\">for the breeding of</span> <span class=\"hps\">race horses</span> <span class=\"hps\">in racing</span><span>, trotting</span> <span class=\"hps\">and riding</span><span>.</span> <span class=\"hps\">A prerequisite for this</span> <span class=\"hps\">choice is</span> <span class=\"hps\">that</span> <span class=\"hps\">young horses</span> <span class=\"hps\">have</span> fairly <span class=\"hps\">good opportunities for</span> <span class=\"hps\">outdoor living</span> <span class=\"hps\">and activity.</span></p>\r\n<p><strong><span class=\"hps\">Active</span> <span class=\"hps\">horse</span></strong> <span></span></p>\r\n<p><span class=\"hps\">This option applies to</span> <span class=\"hps\">young horses</span> <span class=\"hps\">that are very</span> <span class=\"hps\">out walking</span> <span class=\"hps\">in the</span> <span class=\"hps\">herd. </span><span class=\"hps\">The calculation of</span> <span class=\"hps\">energy, protein</span> <span class=\"hps\">and lysine</span> <span class=\"hps\">increased when</span> <span class=\"hps\">a further</span> <span class=\"hps\">7.4</span><span>% on top of</span> <span class=\"hps\">the selected</span> <span class=\"hps\">breeding</span> <span class=\"hps\">intensity</span><span>.</span> <span class=\"hps\">You can also use</span> <span class=\"hps\">this option to</span> <span class=\"hps\">adjust</span> <span class=\"hps\">feed requirements</span> <span class=\"hps\">in particularly</span> <span class=\"hps\">cold weather.</span></p>\r\n</div>\r\n</div>\r\n</div>\r\n</div>','',1,70,'2011-02-25 15:00:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-25 15:00:22','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,7,'','',1,3693,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2577,2655,'Uppfödningsintensitet','breedingintensity95513','<style><!--\r\n@font-face {\r\n  font-family: \"Calibri\";\r\n}p.MsoNormal, li.MsoNormal, div.MsoNormal { margin: 0cm 0cm 10pt; line-height: 115%; font-size: 11pt; font-family: \"Times New Roman\"; }div.Section1 { page: Section1; }\r\n--></style>\r\n<p>När du lägger in en unghästar i PC-Horse har du två alternativ för att anpassa behovsberäkningen till den aktuella sitationen.</p>\r\n<p>För <strong>Uppfödningsintensiteten</strong> kan Du välja <strong>Normal</strong> eller <strong>Hög</strong>.  Väljer Du <strong>Hög</strong> ökas behoven för energi, protein och lysin med 25%. Detta valet passar  bra för uppfödning av tävlingshästar inom galopp, trav och ridning. En  förutsättning för detta valet är att unghästarna har goda möjligheter  till uteliv och aktivitet.</p>\r\n<p><strong>Aktiv hest (utegång)</strong></p>\r\n<p>Detta alternativ gäller för unghästar som är mycket ute och går i  flock (utegång). Beräkningen av energi, protein och lysin ökas då med  ytterligare 7,4% utöver den valda uppfödningsintensiteten. Du kan även  använda detta val för att uppjustera foderbehovet vid särskilt kall  väderlek.</p>','',1,70,'2011-02-25 15:00:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-25 15:00:22','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,7,'','',1,3693,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2578,2656,'Oppdrettsintensitet och Aktiv hest','breedingintensity70565','\r\n<p>Når vi legger inn en unghest i PC-Horse har vi to valg for å tilpasse behovsberegningen til den aktuelle situasjonen.</p>\r\n<p><strong>Oppdrettsintensitet</strong></p>\r\n<p>For <strong>Oppdrettsintensitet</strong> kan vi velge <strong>Normal</strong> eller <strong>Hurtig</strong>.  Velger vi <strong>Hurtig</strong> vil behovene for energi, protein og lysin økes med 25%. Dette valget passer godt for oppdrett av konkurransehester innen gallopp, trav og ridning. En forutsetning for dette valget er at unghestene har gode muligheter for utliv og aktivitet.</p>\r\n<p><strong>Aktiv hest (utegang)</strong></p>\r\n<p>Dette valget brukes for unghester som er mye ute og går i flokk (utegang) og  fører til at beregning av behov for energi, protein og lysin øker 7,4% i tillegg til den valgte oppdrettsintensitet.  Vi kan også bruke dette valget for å justere fôrbehovet i særlig kalde perioder.</p>','',1,70,'2011-02-25 15:00:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-25 15:00:22','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,7,'','',1,3693,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2579,2657,'Uppfödningsintensitet','breedingintensity87158','<p>När du lägger in en unghästar i PC-Horse har du två alternativ för att anpassa behovsberäkningen till den aktuella situationen.</p>\r\n<p>För <strong>Uppfödningsintensiteten</strong> kan Du välja <strong>Normal</strong> eller <strong>Hög</strong>.&nbsp; Väljer Du <strong>Hög</strong> ökas behoven för energi, protein och lysin med 25%. Detta valet passar bra för uppfödning av tävlingshästar inom galopp, trav och ridning. En förutsättning för detta valet är att unghästarna har goda möjligheter till uteliv och aktivitet.</p>\r\n<p><strong>Aktiv hest (utegång)</strong></p>\r\n<p>Detta alternativ gäller för unghästar som är mycket ute och går i flock (utegång). Beräkningen av energi, protein och lysin ökas då med ytterligare 7,4% utöver den valda uppfödningsintensiteten. Du kan även använda detta val för att uppjustera foderbehovet vid särskilt kall väderlek.</p>','',1,70,'2011-02-25 15:00:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-25 15:00:22','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,7,'','',1,3693,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2580,2658,'Uppfödningsintensitet och Aktiv häst','breedingintensity12918','<style><!--\r\n@font-face {\r\n  font-family: \"Calibri\";\r\n}p.MsoNormal, li.MsoNormal, div.MsoNormal { margin: 0cm 0cm 10pt; line-height: 115%; font-size: 11pt; font-family: \"Times New Roman\"; }div.Section1 { page: Section1; }\r\n--></style>\r\n<p>När du lägger in en unghästar i PC-Horse har du två alternativ för att anpassa behovsberäkningen till den aktuella sitationen.</p>\r\n<p>För <strong>Uppfödningsintensiteten</strong> kan Du välja <strong>Normal</strong> eller <strong>Hög</strong>.  Väljer Du <strong>Hög</strong> ökas behoven för energi, protein och lysin med 25%. Detta valet passar bra för uppfödning av tävlingshästar inom galopp, trav och ridning. En förutsättning för detta valet är att unghästarna har goda möjligheter till uteliv och aktivitet.</p>\r\n<p><strong>Aktiv hest (utegång)</strong></p>\r\n<p>Detta alternativ gäller för unghästar som är mycket ute och går i flock (utegång). Beräkningen av energi, protein och lysin ökas då med ytterligare 7,4% utöver den valda uppfödningsintensiteten. Du kan även använda detta val för att uppjustera foderbehovet vid särskilt kall väderlek.</p>','',1,70,'2011-02-25 15:00:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-25 15:00:22','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,7,'','',1,3693,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2581,2659,'Viktnoteringar och viktkurva','weights94183','Här läggs information upp om viktnoteringar och tillväxtkurva inom kort<br />','',-2,70,'2011-02-25 15:02:45',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-25 15:02:45','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,8,'','',1,16,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2582,2660,'Viktnoteringar och viktkurva','weights56784','Här läggs information upp om viktnoteringar och tillväxtkurva inom kort<br />','',-2,70,'2011-02-25 15:02:45',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-25 15:02:45','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,8,'','',1,16,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2583,2661,'Viktnoteringar och viktkurva','weights91198','Här läggs information upp om viktnoteringar och tillväxtkurva inom kort<br />','',-2,70,'2011-02-25 15:02:45',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-25 15:02:45','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,8,'','',1,16,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2584,2662,'Viktnoteringar och viktkurva','weights34585','Här läggs information upp om viktnoteringar och tillväxtkurva inom kort<br />','',-2,70,'2011-02-25 15:02:45',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-25 15:02:45','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,8,'','',1,16,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2585,2663,'Viktnoteringar och viktkurva','weights12188','Här läggs information upp om viktnoteringar och tillväxtkurva inom kort<br />','',-2,70,'2011-02-25 15:02:45',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-25 15:02:45','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,8,'','',1,16,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2586,2664,'Viktnoteringar och viktkurva','weights50619','Här läggs information upp om viktnoteringar och tillväxtkurva inom kort<br />','',-2,70,'2011-02-25 15:02:45',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-25 15:02:45','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,8,'','',1,16,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2587,2665,'Viktnoteringar och viktkurva','weights25512','Här läggs information upp om viktnoteringar och tillväxtkurva inom kort<br />','',-2,70,'2011-02-25 15:02:45',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-25 15:02:45','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,8,'','',1,16,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2588,2666,'Välj ras och hästbild här','selectracepicture56057','Här kommer hjälptext om val av ras och hästbild att läggas upp inom kort','',-2,70,'2011-02-25 15:07:49',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-25 15:07:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,5,'','',1,14,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2589,2667,'Välj ras och hästbild här','selectracepicture8905','Här kommer hjälptext om val av ras och hästbild att läggas upp inom kort','',-2,70,'2011-02-25 15:07:49',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-25 15:07:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,5,'','',1,14,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2590,2668,'Välj ras och hästbild här','selectracepicture23947','Här kommer hjälptext om val av ras och hästbild att läggas upp inom kort','',-2,70,'2011-02-25 15:07:49',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-25 15:07:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,5,'','',1,14,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2591,2669,'Välj ras och hästbild här','selectracepicture24475','Här kommer hjälptext om val av ras och hästbild att läggas upp inom kort','',-2,70,'2011-02-25 15:07:49',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-25 15:07:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,5,'','',1,14,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2592,2670,'Välj ras och hästbild här','selectracepicture24209','Här kommer hjälptext om val av ras och hästbild att läggas upp inom kort','',-2,70,'2011-02-25 15:07:49',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-25 15:07:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,5,'','',1,14,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2593,2671,'Välj ras och hästbild här','selectracepicture93707','Här kommer hjälptext om val av ras och hästbild att läggas upp inom kort','',-2,70,'2011-02-25 15:07:49',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-25 15:07:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,5,'','',1,14,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2594,2672,'Välj ras och hästbild här','selectracepicture98641','Här kommer hjälptext om val av ras och hästbild att läggas upp inom kort','',-2,70,'2011-02-25 15:07:49',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-02-25 15:07:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,5,'','',1,14,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2595,2673,'Rabatter','discounts72460','<ul>\r\n</ul>\r\n<p>Rabatt kan ges på två sätt:</p>\r\n<p>1. Direkt prisreducering vid Fakturering till enstaka kunder (Agentens ansvar)</p>\r\n<p>2. Användning av <strong>Rabattkod</strong> till Internet-köp (Gemensamt ansvar).</p>\r\n<ul>\r\n</ul>\r\n<hr />\r\nRabattkoder kan lämnas ut till kunder som kan utnyttja dem vid beställning av licens. De kan även publiceras i trycksaker och annonser.<br />\r\n<p>Variabler:</p>\r\n<ul>\r\n<li> <strong>% av totalpriset</strong> </li>\r\n<li><strong> \"fast pris\" </strong></li>\r\n<li><strong>Duration (Utgångsdatum)<br /></strong></li>\r\n<li><strong>Programversion</strong></li>\r\n<li><strong>Land</strong></li>\r\n<li><strong>Antal rabatter som kan utnyttjas (räknare)<br /></strong></li>\r\n</ul>\r\n<p>Rabattkoden bör vara enkel och unik så att den inte är lätt att skriva fel. Ex. HERNING1103</p>\r\n<p>Dessa landsrabatter kan endast skapas i Sleipner av Janne eller Knut.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>SPECIELLA SITUATIONER (100% Rabattkod för Manuella licenser) <br /></strong></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong>OBS! 100%-are får ej lämnas ut till kunderna. </strong></span>Då de därigenom kan skaffa sig fri tillgång till licenser med risk för olovlig kopiering.</p>\r\n<p>Instruktion:</p>\r\n<ul>\r\n<li>\"<strong>Avtalsfirma100%</strong>\" - Koden används för alla licenser som tas ut till garantifoderfirmorna och deras egna medarbetare. Fria licenser ingår i avtalspriset.<br /> \r\n<ul>\r\n<li>Licenser tas alltid ut manuellt av landsagenten. Licenstid 12 månader enligt avtal.</li>\r\n<li>Gör personliga licenser till varje medarbetare (Namn, Organisation, mail, mobilnr)</li>\r\n<li>Rabatten och foderfirmans licens får ej användas till foderfirmans återförsäljare eller samarbetspartners. Dessa måste teckna egen licens.</li>\r\n</ul>\r\n</li>\r\n<li><strong>\"Teacher100%\" - </strong>Koden används för skolornas lärare som enligt prislistan ska ha personliga licenser utan kostnad     \r\n<ul>\r\n<li>Börja med att ta ut <strong>elevlicensen. </strong>Den ges lämpligen<strong> skolans namn. </strong>Den skall<strong> ej </strong>rabatteras - priset enligt prislistan gäller<strong>.</strong></li>\r\n<li>Ta därefter ut lärarlicenserna med hjälp av rabattkoden \"Teacher100%\"<strong><br /></strong></li>\r\n</ul>\r\n</li>\r\n<li>\"<strong>Promotion100%</strong>\" - Koden används för speciella situationer där t.ex konferensgäster eller kursdeltagare vid särskilt tillfälle  ska kunna använda programmet begränsad tid       \r\n<ul>\r\n<li>Licenser tas ut manuellt av landsagenten. Kort giltighetstid (ex.vis endast de dagar kursen varar plus några dagar för att kunden ska kunna beställa förlängning hemma)</li>\r\n<li>Gör personliga licenser som kunden kan förlänga hemma</li>\r\n<li>Om ni gör en kollektiv kurslicens - informera noga att den licensen ej kan förlängas. De måste köpa ny licens i eget namn efter kursen.</li>\r\n<li>Kryssa i boxen <strong><em>\"NoDiscountAtRenewal\"</em></strong></li>\r\n</ul>\r\n</li>\r\n</ul>','',1,52,'2011-03-07 11:43:26',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-03-07 11:43:26','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,1,'','',3,22,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2596,2674,'Rabatter','discounts35916','<ul>\r\n</ul>\r\n<p>Rabatt kan ges på två sätt:</p>\r\n<p>1. Direkt prisreducering vid Fakturering till enstaka kunder (Agentens ansvar)</p>\r\n<p>2. Användning av <strong>Rabattkod</strong> till Internet-köp (Gemensamt ansvar).</p>\r\n<ul>\r\n</ul>\r\n<hr />\r\nRabattkoder kan lämnas ut till kunder som kan utnyttja dem vid beställning av licens. De kan även publiceras i trycksaker och annonser.<br />\r\n<p>Variabler:</p>\r\n<ul>\r\n<li> <strong>% av totalpriset</strong> </li>\r\n<li><strong> \"fast pris\" </strong></li>\r\n<li><strong>Duration (Utgångsdatum)<br /></strong></li>\r\n<li><strong>Programversion</strong></li>\r\n<li><strong>Land</strong></li>\r\n<li><strong>Antal rabatter som kan utnyttjas (räknare)<br /></strong></li>\r\n</ul>\r\n<p>Rabattkoden bör vara enkel och unik så att den inte är lätt att skriva fel. Ex. HERNING1103</p>\r\n<p>Dessa landsrabatter kan endast skapas i Sleipner av Janne eller Knut.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>SPECIELLA SITUATIONER (100% Rabattkod för Manuella licenser) <br /></strong></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong>OBS! 100%-are får ej lämnas ut till kunderna. </strong></span>Då de därigenom kan skaffa sig fri tillgång till licenser med risk för olovlig kopiering.</p>\r\n<p>Instruktion:</p>\r\n<ul>\r\n<li>\"<strong>Avtalsfirma100%</strong>\" - Koden används för alla licenser som tas ut till garantifoderfirmorna och deras egna medarbetare. Fria licenser ingår i avtalspriset.<br /> \r\n<ul>\r\n<li>Licenser tas alltid ut manuellt av landsagenten. Licenstid 12 månader enligt avtal.</li>\r\n<li>Gör personliga licenser till varje medarbetare (Namn, Organisation, mail, mobilnr)</li>\r\n<li>Rabatten och foderfirmans licens får ej användas till foderfirmans återförsäljare eller samarbetspartners. Dessa måste teckna egen licens.</li>\r\n</ul>\r\n</li>\r\n<li><strong>\"Teacher100%\" - </strong>Koden används för skolornas lärare som enligt prislistan ska ha personliga licenser utan kostnad     \r\n<ul>\r\n<li>Börja med att ta ut <strong>elevlicensen. </strong>Den ges lämpligen<strong> skolans namn. </strong>Den skall<strong> ej </strong>rabatteras - priset enligt prislistan gäller<strong>.</strong></li>\r\n<li>Ta därefter ut lärarlicenserna med hjälp av rabattkoden \"Teacher100%\"<strong><br /></strong></li>\r\n</ul>\r\n</li>\r\n<li>\"<strong>Promotion100%</strong>\" - Koden används för speciella situationer där t.ex konferensgäster eller kursdeltagare vid särskilt tillfälle  ska kunna använda programmet begränsad tid       \r\n<ul>\r\n<li>Licenser tas ut manuellt av landsagenten. Kort giltighetstid (ex.vis endast de dagar kursen varar plus några dagar för att kunden ska kunna beställa förlängning hemma)</li>\r\n<li>Gör personliga licenser som kunden kan förlänga hemma</li>\r\n<li>Om ni gör en kollektiv kurslicens - informera noga att den licensen ej kan förlängas. De måste köpa ny licens i eget namn efter kursen.</li>\r\n<li>Kryssa i boxen <strong><em>\"NoDiscountAtRenewal\"</em></strong></li>\r\n</ul>\r\n</li>\r\n</ul>','',1,52,'2011-03-07 11:43:26',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-03-07 11:43:26','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,1,'','',3,22,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2597,2675,'Rabatter','discounts25970','<ul>\r\n</ul>\r\n<p>Rabatt kan ges på två sätt:</p>\r\n<p>1. Direkt prisreducering vid Fakturering till enstaka kunder (Agentens ansvar)</p>\r\n<p>2. Användning av <strong>Rabattkod</strong> till Internet-köp (Gemensamt ansvar).</p>\r\n<ul>\r\n</ul>\r\n<hr />\r\nRabattkoder kan lämnas ut till kunder som kan utnyttja dem vid beställning av licens. De kan även publiceras i trycksaker och annonser.<br />\r\n<p>Variabler:</p>\r\n<ul>\r\n<li> <strong>% av totalpriset</strong> </li>\r\n<li><strong> \"fast pris\" </strong></li>\r\n<li><strong>Duration (Utgångsdatum)<br /></strong></li>\r\n<li><strong>Programversion</strong></li>\r\n<li><strong>Land</strong></li>\r\n<li><strong>Antal rabatter som kan utnyttjas (räknare)<br /></strong></li>\r\n</ul>\r\n<p>Rabattkoden bör vara enkel och unik så att den inte är lätt att skriva fel. Ex. HERNING1103</p>\r\n<p>Dessa landsrabatter kan endast skapas i Sleipner av Janne eller Knut.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>SPECIELLA SITUATIONER (100% Rabattkod för Manuella licenser) <br /></strong></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong>OBS! 100%-are får ej lämnas ut till kunderna. </strong></span>Då de därigenom kan skaffa sig fri tillgång till licenser med risk för olovlig kopiering.</p>\r\n<p>Instruktion:</p>\r\n<ul>\r\n<li>\"<strong>Avtalsfirma100%</strong>\" - Koden används för alla licenser som tas ut till garantifoderfirmorna och deras egna medarbetare. Fria licenser ingår i avtalspriset.<br /> \r\n<ul>\r\n<li>Licenser tas alltid ut manuellt av landsagenten. Licenstid 12 månader enligt avtal.</li>\r\n<li>Gör personliga licenser till varje medarbetare (Namn, Organisation, mail, mobilnr)</li>\r\n<li>Rabatten och foderfirmans licens får ej användas till foderfirmans återförsäljare eller samarbetspartners. Dessa måste teckna egen licens.</li>\r\n</ul>\r\n</li>\r\n<li><strong>\"Teacher100%\" - </strong>Koden används för skolornas lärare som enligt prislistan ska ha personliga licenser utan kostnad     \r\n<ul>\r\n<li>Börja med att ta ut <strong>elevlicensen. </strong>Den ges lämpligen<strong> skolans namn. </strong>Den skall<strong> ej </strong>rabatteras - priset enligt prislistan gäller<strong>.</strong></li>\r\n<li>Ta därefter ut lärarlicenserna med hjälp av rabattkoden \"Teacher100%\"<strong><br /></strong></li>\r\n</ul>\r\n</li>\r\n<li>\"<strong>Promotion100%</strong>\" - Koden används för speciella situationer där t.ex konferensgäster eller kursdeltagare vid särskilt tillfälle  ska kunna använda programmet begränsad tid       \r\n<ul>\r\n<li>Licenser tas ut manuellt av landsagenten. Kort giltighetstid (ex.vis endast de dagar kursen varar plus några dagar för att kunden ska kunna beställa förlängning hemma)</li>\r\n<li>Gör personliga licenser som kunden kan förlänga hemma</li>\r\n<li>Om ni gör en kollektiv kurslicens - informera noga att den licensen ej kan förlängas. De måste köpa ny licens i eget namn efter kursen.</li>\r\n<li>Kryssa i boxen <strong><em>\"NoDiscountAtRenewal\"</em></strong></li>\r\n</ul>\r\n</li>\r\n</ul>','',1,52,'2011-03-07 11:43:26',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-03-07 11:43:26','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,1,'','',3,22,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2598,2676,'Rabatter','discounts46578','<ul>\r\n</ul>\r\n<p>Rabatt kan ges på två sätt:</p>\r\n<p>1. Direkt prisreducering vid Fakturering till enstaka kunder (Agentens ansvar)</p>\r\n<p>2. Användning av <strong>Rabattkod</strong> till Internet-köp (Gemensamt ansvar).</p>\r\n<ul>\r\n</ul>\r\n<hr />\r\nRabattkoder kan lämnas ut till kunder som kan utnyttja dem vid beställning av licens. De kan även publiceras i trycksaker och annonser.<br />\r\n<p>Variabler:</p>\r\n<ul>\r\n<li> <strong>% av totalpriset</strong> </li>\r\n<li><strong> \"fast pris\" </strong></li>\r\n<li><strong>Duration (Utgångsdatum)<br /></strong></li>\r\n<li><strong>Programversion</strong></li>\r\n<li><strong>Land</strong></li>\r\n<li><strong>Antal rabatter som kan utnyttjas (räknare)<br /></strong></li>\r\n</ul>\r\n<p>Rabattkoden bör vara enkel och unik så att den inte är lätt att skriva fel. Ex. HERNING1103</p>\r\n<p>Dessa landsrabatter kan endast skapas i Sleipner av Janne eller Knut.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>SPECIELLA SITUATIONER (100% Rabattkod för Manuella licenser) <br /></strong></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong>OBS! 100%-are får ej lämnas ut till kunderna. </strong></span>Då de därigenom kan skaffa sig fri tillgång till licenser med risk för olovlig kopiering.</p>\r\n<p>Instruktion:</p>\r\n<ul>\r\n<li>\"<strong>Avtalsfirma100%</strong>\" - Koden används för alla licenser som tas ut till garantifoderfirmorna och deras egna medarbetare. Fria licenser ingår i avtalspriset.<br /> \r\n<ul>\r\n<li>Licenser tas alltid ut manuellt av landsagenten. Licenstid 12 månader enligt avtal.</li>\r\n<li>Gör personliga licenser till varje medarbetare (Namn, Organisation, mail, mobilnr)</li>\r\n<li>Rabatten och foderfirmans licens får ej användas till foderfirmans återförsäljare eller samarbetspartners. Dessa måste teckna egen licens.</li>\r\n</ul>\r\n</li>\r\n<li><strong>\"Teacher100%\" - </strong>Koden används för skolornas lärare som enligt prislistan ska ha personliga licenser utan kostnad     \r\n<ul>\r\n<li>Börja med att ta ut <strong>elevlicensen. </strong>Den ges lämpligen<strong> skolans namn. </strong>Den skall<strong> ej </strong>rabatteras - priset enligt prislistan gäller<strong>.</strong></li>\r\n<li>Ta därefter ut lärarlicenserna med hjälp av rabattkoden \"Teacher100%\"<strong><br /></strong></li>\r\n</ul>\r\n</li>\r\n<li>\"<strong>Promotion100%</strong>\" - Koden används för speciella situationer där t.ex konferensgäster eller kursdeltagare vid särskilt tillfälle  ska kunna använda programmet begränsad tid       \r\n<ul>\r\n<li>Licenser tas ut manuellt av landsagenten. Kort giltighetstid (ex.vis endast de dagar kursen varar plus några dagar för att kunden ska kunna beställa förlängning hemma)</li>\r\n<li>Gör personliga licenser som kunden kan förlänga hemma</li>\r\n<li>Om ni gör en kollektiv kurslicens - informera noga att den licensen ej kan förlängas. De måste köpa ny licens i eget namn efter kursen.</li>\r\n<li>Kryssa i boxen <strong><em>\"NoDiscountAtRenewal\"</em></strong></li>\r\n</ul>\r\n</li>\r\n</ul>','',1,52,'2011-03-07 11:43:26',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-03-07 11:43:26','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,1,'','',3,22,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2599,2677,'Rabatter','discounts3845','<ul>\r\n</ul>\r\n<p>Rabatt kan ges på två sätt:</p>\r\n<p>1. Direkt prisreducering vid Fakturering till enstaka kunder (Agentens ansvar)</p>\r\n<p>2. Användning av <strong>Rabattkod</strong> till Internet-köp (Gemensamt ansvar).</p>\r\n<ul>\r\n</ul>\r\n<hr />\r\nRabattkoder kan lämnas ut till kunder som kan utnyttja dem vid beställning av licens. De kan även publiceras i trycksaker och annonser.<br />\r\n<p>Variabler:</p>\r\n<ul>\r\n<li> <strong>% av totalpriset</strong> </li>\r\n<li><strong> \"fast pris\" </strong></li>\r\n<li><strong>Duration (Utgångsdatum)<br /></strong></li>\r\n<li><strong>Programversion</strong></li>\r\n<li><strong>Land</strong></li>\r\n<li><strong>Antal rabatter som kan utnyttjas (räknare)<br /></strong></li>\r\n</ul>\r\n<p>Rabattkoden bör vara enkel och unik så att den inte är lätt att skriva fel. Ex. HERNING1103</p>\r\n<p>Dessa landsrabatter kan endast skapas i Sleipner av Janne eller Knut.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>SPECIELLA SITUATIONER (100% Rabattkod för Manuella licenser) <br /></strong></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong>OBS! 100%-are får ej lämnas ut till kunderna. </strong></span>Då de därigenom kan skaffa sig fri tillgång till licenser med risk för olovlig kopiering.</p>\r\n<p>Instruktion:</p>\r\n<ul>\r\n<li>\"<strong>Avtalsfirma100%</strong>\" - Koden används för alla licenser som tas ut till garantifoderfirmorna och deras egna medarbetare. Fria licenser ingår i avtalspriset.<br /> \r\n<ul>\r\n<li>Licenser tas alltid ut manuellt av landsagenten. Licenstid 12 månader enligt avtal.</li>\r\n<li>Gör personliga licenser till varje medarbetare (Namn, Organisation, mail, mobilnr)</li>\r\n<li>Rabatten och foderfirmans licens får ej användas till foderfirmans återförsäljare eller samarbetspartners. Dessa måste teckna egen licens.</li>\r\n</ul>\r\n</li>\r\n<li><strong>\"Teacher100%\" - </strong>Koden används för skolornas lärare som enligt prislistan ska ha personliga licenser utan kostnad     \r\n<ul>\r\n<li>Börja med att ta ut <strong>elevlicensen. </strong>Den ges lämpligen<strong> skolans namn. </strong>Den skall<strong> ej </strong>rabatteras - priset enligt prislistan gäller<strong>.</strong></li>\r\n<li>Ta därefter ut lärarlicenserna med hjälp av rabattkoden \"Teacher100%\"<strong><br /></strong></li>\r\n</ul>\r\n</li>\r\n<li>\"<strong>Promotion100%</strong>\" - Koden används för speciella situationer där t.ex konferensgäster eller kursdeltagare vid särskilt tillfälle  ska kunna använda programmet begränsad tid       \r\n<ul>\r\n<li>Licenser tas ut manuellt av landsagenten. Kort giltighetstid (ex.vis endast de dagar kursen varar plus några dagar för att kunden ska kunna beställa förlängning hemma)</li>\r\n<li>Gör personliga licenser som kunden kan förlänga hemma</li>\r\n<li>Om ni gör en kollektiv kurslicens - informera noga att den licensen ej kan förlängas. De måste köpa ny licens i eget namn efter kursen.</li>\r\n<li>Kryssa i boxen <strong><em>\"NoDiscountAtRenewal\"</em></strong></li>\r\n</ul>\r\n</li>\r\n</ul>','',1,52,'2011-03-07 11:43:26',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-03-07 11:43:26','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,1,'','',3,22,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2600,2678,'Rabatter','discounts38052','<ul>\r\n</ul>\r\n<p>Rabatt kan ges på två sätt:</p>\r\n<p>1. Direkt prisreducering vid Fakturering till enstaka kunder (Agentens ansvar)</p>\r\n<p>2. Användning av <strong>Rabattkod</strong> till Internet-köp (Gemensamt ansvar).</p>\r\n<ul>\r\n</ul>\r\n<hr />\r\nRabattkoder kan lämnas ut till kunder som kan utnyttja dem vid beställning av licens. De kan även publiceras i trycksaker och annonser.<br />\r\n<p>Variabler:</p>\r\n<ul>\r\n<li> <strong>% av totalpriset</strong> </li>\r\n<li><strong> \"fast pris\" </strong></li>\r\n<li><strong>Duration (Utgångsdatum)<br /></strong></li>\r\n<li><strong>Programversion</strong></li>\r\n<li><strong>Land</strong></li>\r\n<li><strong>Antal rabatter som kan utnyttjas (räknare)<br /></strong></li>\r\n</ul>\r\n<p>Rabattkoden bör vara enkel och unik så att den inte är lätt att skriva fel. Ex. HERNING1103</p>\r\n<p>Dessa landsrabatter kan endast skapas i Sleipner av Janne eller Knut.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>SPECIELLA SITUATIONER (100% Rabattkod för Manuella licenser) <br /></strong></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong>OBS! 100%-are får ej lämnas ut till kunderna. </strong></span>Då de därigenom kan skaffa sig fri tillgång till licenser med risk för olovlig kopiering.</p>\r\n<p>Instruktion:</p>\r\n<ul>\r\n<li>\"<strong>Avtalsfirma100%</strong>\" - Koden används för alla licenser som tas ut till garantifoderfirmorna och deras egna medarbetare. Fria licenser ingår i avtalspriset.<br /> \r\n<ul>\r\n<li>Licenser tas alltid ut manuellt av landsagenten. Licenstid 12 månader enligt avtal.</li>\r\n<li>Gör personliga licenser till varje medarbetare (Namn, Organisation, mail, mobilnr)</li>\r\n<li>Rabatten och foderfirmans licens får ej användas till foderfirmans återförsäljare eller samarbetspartners. Dessa måste teckna egen licens.</li>\r\n</ul>\r\n</li>\r\n<li><strong>\"Teacher100%\" - </strong>Koden används för skolornas lärare som enligt prislistan ska ha personliga licenser utan kostnad     \r\n<ul>\r\n<li>Börja med att ta ut <strong>elevlicensen. </strong>Den ges lämpligen<strong> skolans namn. </strong>Den skall<strong> ej </strong>rabatteras - priset enligt prislistan gäller<strong>.</strong></li>\r\n<li>Ta därefter ut lärarlicenserna med hjälp av rabattkoden \"Teacher100%\"<strong><br /></strong></li>\r\n</ul>\r\n</li>\r\n<li>\"<strong>Promotion100%</strong>\" - Koden används för speciella situationer där t.ex konferensgäster eller kursdeltagare vid särskilt tillfälle  ska kunna använda programmet begränsad tid       \r\n<ul>\r\n<li>Licenser tas ut manuellt av landsagenten. Kort giltighetstid (ex.vis endast de dagar kursen varar plus några dagar för att kunden ska kunna beställa förlängning hemma)</li>\r\n<li>Gör personliga licenser som kunden kan förlänga hemma</li>\r\n<li>Om ni gör en kollektiv kurslicens - informera noga att den licensen ej kan förlängas. De måste köpa ny licens i eget namn efter kursen.</li>\r\n<li>Kryssa i boxen <strong><em>\"NoDiscountAtRenewal\"</em></strong></li>\r\n</ul>\r\n</li>\r\n</ul>','',1,52,'2011-03-07 11:43:26',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-03-07 11:43:26','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,1,'','',3,22,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2601,2679,'Rabatter','discounts15069','<p>Rabatt kan ges på två sätt:</p>\r\n<p>1. Direkt prisreducering vid Fakturering till enstaka kunder (Agentens ansvar)</p>\r\n<p>2. Användning av <strong>Rabattkod</strong> till Internet-köp (Gemensamt ansvar).</p>\r\n<hr />\r\nRabattkoder kan lämnas ut till kunder som kan utnyttja dem vid  beställning av licens. De kan även publiceras i trycksaker och annonser.<br /> \r\n<ul>\r\n<li> <strong>% av totalpriset</strong> </li>\r\n<li><strong> \"fast pris\" </strong></li>\r\n<li><strong>Duration (Utgångsdatum)<br /></strong></li>\r\n<li><strong>Programversion</strong></li>\r\n<li><strong>Land</strong></li>\r\n<li><strong>Antal rabatter som kan utnyttjas (räknare)</strong></li>\r\n</ul>\r\n<p>Rabattkoder kan endast skapas i Sleipner av Janne eller Knut.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>SPECIELLA SITUATIONER (100% Rabattkod för Manuella licenser) <br /></strong></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong>OBS! 100%-are får ej lämnas ut till kunderna. </strong></span>Då de därigenom kan skaffa sig fri tillgång till licenser med risk för olovlig kopiering.</p>\r\n<p>Instruktion:</p>\r\n<ul>\r\n<li>\"<strong>Avtalsfirma100%</strong>\" - Koden används för alla licenser  som tas ut till garantifoderfirmorna och deras egna medarbetare. Fria  licenser ingår i avtalspriset.<br /> \r\n<ul>\r\n<li>Licenser tas alltid ut manuellt av landsagenten. Licenstid 12 månader enligt avtal.</li>\r\n<li>Gör personliga licenser till varje medarbetare (Namn, Organisation, mail, mobilnr)</li>\r\n<li>Rabatten och foderfirmans licens får ej användas till foderfirmans  återförsäljare eller samarbetspartners. Dessa måste teckna egen licens.</li>\r\n</ul>\r\n</li>\r\n<li><strong>\"Teacher100%\" - </strong>Koden används för skolornas lärare som enligt prislistan ska ha personliga licenser utan kostnad      \r\n<ul>\r\n<li>Börja med att ta ut <strong>elevlicensen. </strong>Den ges lämpligen<strong> skolans namn. </strong>Den skall<strong> ej </strong>rabatteras - priset enligt prislistan gäller<strong>.</strong></li>\r\n<li>Ta därefter ut lärarlicenserna med hjälp av rabattkoden \"Teacher100%\"<strong><br /></strong></li>\r\n</ul>\r\n</li>\r\n<li>\"<strong>Promotion100%</strong>\" - Koden används för speciella  situationer där t.ex konferensgäster eller kursdeltagare vid särskilt  tillfälle  ska kunna använda programmet begränsad tid        \r\n<ul>\r\n<li>Licenser tas ut manuellt av landsagenten. Kort giltighetstid (ex.vis  endast de dagar kursen varar plus några dagar för att kunden ska kunna  beställa förlängning hemma)</li>\r\n<li>Gör personliga licenser som kunden kan förlänga hemma</li>\r\n<li>Om ni gör en kollektiv kurslicens - informera noga att den licensen  ej kan förlängas. De måste köpa ny licens i eget namn efter kursen.</li>\r\n<li>Kryssa i boxen <strong><em>\"NoDiscountAtRenewal\"</em></strong></li>\r\n</ul>\r\n</li>\r\n</ul>','',1,52,'2011-03-07 11:43:26',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-03-07 11:43:26','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,1,'','',3,22,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2602,2680,'Prova-på-rabatt','test-discount89633','<p>Hej.</p>\r\n<p>Använd nedanstående rabattkod när du beställer Ditt program så får Du</p>\r\n<p><span style=\"font-size: 18pt;\">10% rabatt vid köp av valfri version av PC-Horse<br /></span></p>\r\n<p>Var noga med att skriva in koden exakt enligt nedan (annars fungerar den inte):</p>\r\n<p> </p>','',0,89,'2011-03-08 15:07:07',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-03-08 15:07:07','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,1,'','',1,5,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2603,2681,'Prova-på-rabatt','test-discount3002','<p>Hej.</p>\r\n<p>Använd nedanstående rabattkod när du beställer Ditt program så får Du</p>\r\n<p><span style=\"font-size: 18pt;\">10% rabatt vid köp av valfri version av PC-Horse<br /></span></p>\r\n<p>Var noga med att skriva in koden exakt enligt nedan (annars fungerar den inte):</p>\r\n<p> </p>','',0,89,'2011-03-08 15:07:07',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-03-08 15:07:07','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,1,'','',1,5,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2604,2682,'Prova-på-rabatt','test-discount27493','<p>Hej.</p>\r\n<p>Använd nedanstående rabattkod när du beställer Ditt program så får Du</p>\r\n<p><span style=\"font-size: 18pt;\">10% rabatt vid köp av valfri version av PC-Horse<br /></span></p>\r\n<p>Var noga med att skriva in koden exakt enligt nedan (annars fungerar den inte):</p>\r\n<p> </p>','',0,89,'2011-03-08 15:07:07',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-03-08 15:07:07','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,1,'','',1,5,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2605,2683,'Prova-på-rabatt','test-discount20379','<p>Hej.</p>\r\n<p>Använd nedanstående rabattkod när du beställer Ditt program så får Du</p>\r\n<p><span style=\"font-size: 18pt;\">10% rabatt vid köp av valfri version av PC-Horse<br /></span></p>\r\n<p>Var noga med att skriva in koden exakt enligt nedan (annars fungerar den inte):</p>\r\n<p> </p>','',0,89,'2011-03-08 15:07:07',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-03-08 15:07:07','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,1,'','',1,5,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2606,2684,'Prova-på-rabatt','test-discount99679','<p>Hej.</p>\r\n<p>Använd nedanstående rabattkod när du beställer Ditt program så får Du</p>\r\n<p><span style=\"font-size: 18pt;\">10% rabatt vid köp av valfri version av PC-Horse<br /></span></p>\r\n<p>Var noga med att skriva in koden exakt enligt nedan (annars fungerar den inte):</p>\r\n<p> </p>','',0,89,'2011-03-08 15:07:07',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-03-08 15:07:07','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,1,'','',1,5,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2607,2685,'Prova-på-rabatt','test-discount4309','<p>Hej.</p>\r\n<p>Använd nedanstående rabattkod när du beställer Ditt program så får Du</p>\r\n<p><span style=\"font-size: 18pt;\">10% rabatt vid köp av valfri version av PC-Horse<br /></span></p>\r\n<p>Var noga med att skriva in koden exakt enligt nedan (annars fungerar den inte):</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',0,89,'2011-03-08 15:07:07',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-03-08 15:07:07','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,1,'','',1,5,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2608,2686,'Prova-på-rabatt','test-discount51113','<p>Hej.</p>\r\n<p>Använd nedanstående rabattkod när du beställer Ditt program så får Du</p>\r\n<p><span style=\"font-size: 18pt;\">10% rabatt vid köp av valfri version av PC-Horse<br /></span></p>\r\n<p>Var noga med att skriva in koden exakt enligt nedan (annars fungerar den inte):</p>\r\n<p> </p>','',0,89,'2011-03-08 15:07:07',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-03-08 15:07:07','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,1,'','',1,5,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),