<p>Pureskelemisen aikana rehuun sekoittuu suuria määriä sylkeä (Taulukko 4). Hevonen saattaa erittää sylkeä 40-90 ml minuutissa, ponit vastaavasti vähemmän (20-60 ml). Leukojen liike, rehun maku ja tuoksu stimuloivat syljen eritystä. Rehun rakenne vaikuttaa erittyvän syljen määrään. Sekä pureskeluun käytetty aika että syljen erittyminen on paljon suurempaa syötäessä karkearehua korkean kuitupitoisuuden seurauksena (Taulukko 4). <br /><br /><strong>Syljeneritys pureskeltaessa erityyppisiä rehuja:</strong><br /><br /></p>
<table border="1" style="width: 264px; height: 108px;">
<tbody style="text-align: left;">
<tr style="text-align: left;">
<td style="text-align: left;">Rehutyyppi</td>
<td style="text-align: center;">Syljen eritys</td>
</tr>
<tr style="text-align: left;">
<td style="text-align: left;">Heinä ja olki</td>
<td style="text-align: center;">3 - 4</td>
</tr>
<tr style="text-align: left;">
<td style="text-align: left;">Väkirehu</td>
<td style="text-align: center;">1</td>
</tr>
<tr style="text-align: left;">
<td style="text-align: left;">Ruoho</td>
<td style="text-align: center;">1</td>
</tr>
</tbody>
</table>
<p><br />Hevosen sylki ei sisällä ruoansulatusentsyymejä, mutta sisältää kivennäisiä ja puskuria (natriumbikarbonaattia) neutraloimaan mahalaukun yläosassa tapahtuvan hiilihydraattien hajotuksen seurauksena muodostuvia happoja. Sylkeä tarvitaan myös liukastamaan rehumassaa ennen sen nielemistä. Syömisen aikana hevonen nielee rehusta ja syljestä muodostuneita 30 - 70 gramman kokoisia palloja 30 sekunnin välein. <br />Näiden pallojen kuiva-ainepitoisuus vaihtelee rehutyypin ja pureskeluun käytetyn ajan mukaan. Tyypilliset arvot väkirehulle on 40-50% ja karkearehulle 20-30% (Meyer 1986).</p>