(3155,3233,'Januar 2014 - Når hestene går ute om vinteren','jan201496548','<hr />\r\n<p><em>Denne temaartikkelen er skrevet av førsteamanuensis Dag Austbø ved Universitetet for miljø og biovitenskap. Dag Austbø og Knut Hove er to av nøkkelpersonene bak utviklingen av PC-Horse. Deres vitenskapelige arbeid og internasjonale nettverk bidrar til at programmets faktaopplysninger og beregningsmodeller står på etablert vitenskapelig grunn.</em></p>\r\n<hr />\r\n<p>Denne vinteren har så langt vært mer kald og fuktig enn tørr og kald. Vi skal likevel huske at fuktig kaldt vær kan være en like stor utfordring for hestene som kaldt tørt vintervær.<br /><br />Når hestene går ute er det absolutt best både for temperaturregulering og trivsel at de får gå uten dekken. Da vil huden og pelsen kunne fungere slik at hesten best mulig tilpasser seg omgivelsene. Der vi har mulighet kan det på en tørr plass settes opp et skjul med tak og tre tette vegger. Den åpne veggen skal være mest mulig skjermet mot den dominerende vindretningen. Inne skal det være tørt slik at hestene kan ligge komfortabelt. Under slike forhold har hestene mulighet til selv å velge om de vil være ute eller søke ly. Vi vil da se at hestene søker ly når det er kaldt, fuktig og gjerne mye vind. I kalde klare dager vil de gjerne være ute selv uten dekken.<br /><br />Når hestene går enkeltvis i luftegård er det ikke praktisk å lage skjul til hver enkelt hest. Det vil si at hestene ikke har mulighet til selv å tilpasse seg omgivelsene. Da må vi bruke dekken for å beskytte mot kaldt fuktig vær og streng vinterkulde.<br /><br />Hester som skal gå mye ute om vinteren bør ikke være tynne. Hester i dårlig hold blir fortere kalde enn hester i godt hold, da litt fett på kroppen isolerer godt. Her må vi tenke spesielt på unghestene. De tåler kaldt fuktig vær og streng vinterkulde dårligere enn voksen hester.<br />I kalde perioder er det viktig at hester som går ute har noe å ete, samtidig som vi må sørge for at vann alltid er tilgjengelig og ikke fryser. Når hesten eter produseres det varme. Grovfôr som halm, høy og ensilasje (ikkefor fuktig) gir mer varme enn kraftfôr. Om vinteren er det derfor spesielt viktig at hestene har grovfôr tilgjengelig når de er ute og at alle hestene har tilgang til fôret, ikke bare de mest dominante i flokken.<br /><br />Dersom du er redd for at enkelte av hestene dine blir for feite når de får fôr ute kan du regulere dette med å redusere fôret de får inne om kvelden og natten, eller omvendt for de som lett blir for tynne. Bruk PC-Horse programmet til å sette opp fôrplaner som er tilpasset den enkelte hesten og de forholdene den lever under både ute og inne.<br /><br />Mye uteliv er viktig for hestene, så det er viktig at vi får dette til å fungere bra uansett årstid og værforhold.</p>','',1,81,'2013-12-27 22:55:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-12-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,12,'','',1,1475,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3156,3234,'Januari 2014 - När hästarna går ute på vintern','jan201441143','<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><i>Denna artikeln<em> är skriven av försteamanuensen Dr Dag Ausbø vid Universitet for miljø og biovitenskap i Norge. <span style=\"line-height: 115%;\"></span> </em> </i><em><span style=\"line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.<hr /></span></em></span></p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"rainhorse\" src=\"images-joomla/stories/seasons/rainhorse.jpg\" height=\"365\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Årets vinter har, hittills varit mer kall och fuktig än torr och kall. Vi bör ändå komma ihåg att fukt i kombination med kyla kan utgöra en lika stor belastning för hästarna som kallt och torrt vinterväder.<br data-mce-bogus=\"1\" /><br />När hästarna går ute är det absolut bästa, både för temperaturreglering och trivsel, att de får gå utan täcken. Då fungerar hud och päls i samspel för att en anpassning till omgivning ska ske. Om du har möjlighet är det utmärkt om du på en torr plats kan uppföra ett skjul med tak och tre täta väggar som skydd. Den öppna väggen bör vändas från den förhäsrskande vindriktningen. Inne ska det vara torrt så att hästarna kan ligga komfortabelt. Under sådana förhållanden kan hästarna själv välja om de vill vara ute eller söka skydd under tak. Det kommer då att visa sig att hästran söker lä när det är kallt, fulktigt och om det blåser kraftigt. Under kalla dagar går de gärna ut av sig själv - utan täcken.</p>\r\n<p>Om hästarna går i ensamma i mindre paddockar är det naturigtvis inte praktiskt möjligt att ge varje häst ett eget skjul i vilket de själva kan välja att ta skydd när de behöver det. Då är det läge att ta till täcken för att skydda hästen mot kall fukt och sträng vinterkyla.</p>\r\n<p>Hästar som vistas mycket utomhus under vintern bör inte vara tunna. Hästar med dåligt hull blir snabbare nerkylda än hästar i gott skick, eftersom lite fett under huden isolerar effektivt. Detta gäller speciellt för unghästarna. De tål kalll och fuktigt väder samt sträng vinterkyla sämre än vuxna hästar.<span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"></span> </em> </span></p>\r\n<p>Under kalla perioder är det extra viktigt att hästar som går ute har något att äta, samtidigt som de måste ha tillgång till vatten som inte fryser. När hästen äter producerar den värme. Grovfoder, dvs halm, hö eller hösilage (inte för fuktigt) ger mer värme än kraftfoder. Om vintern blir det därför speciellt viktigt att du tillser att alla hästarna i flocken har foder tillgängligt när de går ute. Inte bara de dominanta hästarna i flocken.</p>\r\n<p>Att få vara ute mycket är viktigt för hästar, så det är nödvändigt att få detta att fungera väl oavsett årstid och väderförhållanden.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hur har Du nytta av PC-Horse i samband med detta?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse är ett av världens mest kvalificerade hjälpmedel för utfodring av hästar. Du kan följa och hålla ordning på alla sorters hästar (ras, kön, vikt, hull, ålder, träningsintensitet, utegång, mm) och utfodra dem med färdig-att-använda-analyser på marknadens ledande foder samt kombinera dessa med dina egna foderanalyser (Eurofins analyser kan läsas in direkt).</p>\r\n<p>Om Du är rädd för att vissa av dina hästar ska bli för feta när de får fri tillgång till foder ute så kan du reglera detta genom att minska på fodret de ges inne till kvällen och natten - eller omvänt för de som lätt blir för tunna. Använd PC-Horse programmet för att göra individuella foderstater som passar varje häst och förhållandena som den möter både ute och inne. Det är ju så lätt att göra i programmet.</p>\r\n<p>Du kan exempelvis kryssa i rutan \"hästen går ute\" eller ange \"lätt träning\". Då ökar ökas hästens energibehov i programmet och du kan då lätt se hur mycket du behöver anpassa utfodringen.</p>\r\n<p>Behoven för varje häst beräknas individuellt och när du ser en individ som avviker från det önskvärt normala i vikt eller beteende så kan du snabbt korrigera den hästens foderstat för att inte hamna i problem.</p>\r\n<p><strong>Några länkar:</strong><br /><br data-mce-bogus=\"1\" /><a href=\"index.php/sv/manual/horses/activehorse\"><strong>Så här ställer du in hästen för utegång i PC-Horse</strong></a></p>\r\n<p><strong><a href=\"index.php/sv/manual/demos\"><strong>Se en film om hur PC-Horse fungerar </strong> </a> </strong></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/manual/feed-lists/importfeedanalysis\"><strong>Hur Du läser in din grovfoderanalys direkt i programmet</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\"><strong>Tidigare månadsartiklar hittar du här</strong></a></p>\r\n<p><em><strong><a href=\"mailto:feedback@pc-horse.com\">Ge oss gärna ämnesförslag till kommande månadsartiklar</a></strong></em></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,81,'2013-12-27 22:55:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-12-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,12,'hästar vinter, hästar i regn och kyla','När hästarna går ute är det absolut bästa, både för temperaturreglering och trivsel, att de får gå utan täcken. Då fungerar hud och päls i samspel för att en anpassning till omgivning ska ske. Om du har möjlighet är det utmärkt om du på en torr plats kan uppföra ett skjul med tak och tre täta väggar som skydd. Den öppna väggen bör vändas från den förhäsrskande vindriktningen. Inne ska det vara torrt så att hästarna kan ligga komfortabelt. Under sådana förhållanden kan hästarna själv välja om de vill vara ute eller söka skydd under tak. Det kommer då att visa sig att hästran söker lä när det är kallt, fulktigt och om det blåser kraftigt. Under kalla dagar går de gärna ut av sig själv - utan täcken.',1,1475,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3157,3235,'Lessons','lessons81723','<p>Som ett stöd för våra skolkunder har vi tagit fram skolmaterial som ger tips om hur PC-Horse kan användas i utbildningen. Avsikten är att försöka bidra med material som kan spara tid och underlätta för läraren vid planering av lektioner som handlar om utfodring av hästar.</p>\r\n<p>Materialet är framtaget av Dag Austbø som är försteamanuens och tf. professor&nbsp; vid Universitetet för miljö- och biovetenskap. Han har doktorsgrad inom området husdjurs-utfodring och har de senaste åren forskat och undervisat om utfodring av hästar. Han är medlem av \"Horse nutrition group\" i European Association for Animal Production (EAAP) och har ett brett internationellt kontaktnät inom sitt fackområde.</p>\r\n<p>Du får fritt använda powerpointen, och anpassa den efter egna önskemål, i skolans undervisning.&nbsp; Material får ej publiceras på internet utan upphovsmannens medgivande eftersom det är strikt framtaget som en service till våra kunder och ej avsett för allmän publicering.</p>\r\n<p>Lektionspaketen, som är kostnadsfria för våra skolkunder med aktiva licenser, kan laddas ner från internet.</p>\r\n<p>Ring 08-514 420 30 eller <a href=\"mailto:jan.sjunnesson@pc-horse.com\">maila</a> oss så får Du nedladdningslänkarna.</p>\r\n<p><strong>Utfodring av en häst i underhåll</strong></p>\r\n<p>Utbildningsmål: Blabla. Nivå:</p>\r\n<p><strong>Utfodring av unghästar</strong></p>\r\n<p>Utbildningsmål: Blabla. Nivå:</p>','',0,59,'2014-01-16 14:10:08',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-01-16 14:10:08','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,1,'','',3,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3158,3236,'Lessons','lessons90795','<p>Som ett stöd för våra skolkunder har vi tagit fram skolmaterial som ger tips om hur PC-Horse kan användas i utbildningen. Avsikten är att försöka bidra med material som kan spara tid och underlätta för läraren vid planering av lektioner som handlar om utfodring av hästar.</p>\r\n<p>Materialet är framtaget av Dag Austbø som är försteamanuens och tf. professor&nbsp; vid Universitetet för miljö- och biovetenskap. Han har doktorsgrad inom området husdjurs-utfodring och har de senaste åren forskat och undervisat om utfodring av hästar. Han är medlem av \"Horse nutrition group\" i European Association for Animal Production (EAAP) och har ett brett internationellt kontaktnät inom sitt fackområde.</p>\r\n<p>Du får fritt använda powerpointen, och anpassa den efter egna önskemål, i skolans undervisning.&nbsp; Material får ej publiceras på internet utan upphovsmannens medgivande eftersom det är strikt framtaget som en service till våra kunder och ej avsett för allmän publicering.</p>\r\n<p>Lektionspaketen, som är kostnadsfria för våra skolkunder med aktiva licenser, kan laddas ner från internet.</p>\r\n<p>Ring 08-514 420 30 eller <a href=\"mailto:jan.sjunnesson@pc-horse.com\">maila</a> oss så får Du nedladdningslänkarna.</p>\r\n<p><strong>Utfodring av en häst i underhåll</strong></p>\r\n<p>Utbildningsmål: Blabla. Nivå:</p>\r\n<p><strong>Utfodring av unghästar</strong></p>\r\n<p>Utbildningsmål: Blabla. Nivå:</p>','',0,59,'2014-01-16 14:10:08',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-01-16 14:10:08','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,1,'','',3,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3159,3237,'Våra lektionspaket','vara-lektionspaket','<p>Som ett stöd för våra skolkunder har vi tagit fram skolmaterial som ger tips om hur PC-Horse kan användas i utbildningen. Avsikten är att försöka bidra med material som kan spara tid och underlätta för läraren vid planering av lektioner som handlar om utfodring av hästar.</p>\r\n<p>Materialet är framtaget av Dag Austbø som är försteamanuens och tf. professor&nbsp; vid Universitetet för miljö- och biovetenskap. Han har doktorsgrad inom området husdjurs-utfodring och har de senaste åren forskat och undervisat om utfodring av hästar. Han är medlem av \"Horse nutrition group\" i European Association for Animal Production (EAAP) och har ett brett internationellt kontaktnät inom sitt fackområde.</p>\r\n<p>Du får fritt använda powerpointen, och anpassa den efter egna önskemål, i skolans undervisning.&nbsp; Material får ej publiceras på internet utan upphovsmannens medgivande eftersom det är strikt framtaget som en service till våra kunder och ej avsett för allmän publicering.</p>\r\n<p>Lektionspaketen, som är kostnadsfria för våra skolkunder med aktiva licenser, kan laddas ner från internet.</p>\r\n<p>Ring 08-514 420 30 eller <a href=\"mailto:jan.sjunnesson@pc-horse.com\">maila</a> oss så får Du nedladdningslänkarna.</p>\r\n<p><strong>Utfodring av en häst i underhåll</strong></p>\r\n<p>Utbildningsmål: Blabla. Nivå: </p>\r\n<p><strong>Utfodring av unghästar</strong></p>\r\n<p>Utbildningsmål: Blabla. Nivå:</p>','',0,59,'2014-01-16 14:10:08',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-01-16 14:10:08','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,1,'','',3,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3160,3238,'Februar 2014 -  Hvor meget æder heste som går ude i flok?','feb201446926','<hr />\r\n<p><em>Denne artikel er skrevet af førsteamanuensis Dr. Dag Austbø ved <span style=\"font-size: x-small;\" size=\"2\"><span style=\"font-family: Arial;\" face=\"Arial\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><i>Norges miljø- og biovitenskaplige universitet</i></span></span></span>. Dag Austbø og professor Knut Hove er to af nøglepersonerne bag udviklingen af PC-Horse. Deres videnskabelige arbejde og internationale netværk sikrer at programmets faktaoplysninger og beregningsmodeller står på sikkert videnskapeæigt grundlag.</em></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><img alt=\"vinterflock3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/vinterflock3.jpg\" height=\"366\" width=\"550\" /><br /><em>Mange heste går ude på fold om dagen og får en væsentlig del af grovfoderet tildelt udenfor. Under sådanne forhold er det vanskeligt at vide hvor meget den enkelte hest æder.</em></p>\r\n<p><strong>Konkurrence om foderet</strong></p>\r\n<p>Mange faktorer påvirker hvor meget den enkelte heste æder. I en flok med heste vil der altid være et hierarki, hvor de dominerende heste vil sikre sig den bedste adgang til foderet og jage mindre dominante individer væk. Der er også individuelle forskelle i hestenes appetit. Derfor er det vigtigt at hestene har nok plads udenfor og tilstrækkeligt med ædepladser så der ikke opstår for mange konflikter mellem hestene.<br />Har hestene for lidt plads øges aggressionsniveauet væsentligt.<br />De vigtigste faktorer som påvirker rangordenen i en hesteflok er hestens alder og hvor længe hvert individ har været i flokken. Unge heste står altid lavere på rangordenen end voksne heste. Det er derfor vigtigt at have separate grupper for ungheste og en anden gruppe for voksne heste. Dette kan naturligvis bedst lade sig praktisere i det lidt større hestehold. Indenfor en flok ungheste, eller voksne heste, vil der være et hierarki som påvirker adgangen til foderet. Der kan være individer som har en meget aggressiv og dominant adfærd eller som har så lav rang at de ikke egner sig til at gå i flok med andre. Disse bør da udskilles fra flokken, men gerne sådan at de har øjenkontakt med de andre individer. Dette er med til at stimulere appetitten.<br />Det er derfor meget vigtigt at den som er ansvarlig for fodringen af hestene følger og observerer flokken. Dominante heste vil ofte blive for fede, mens dem lavere i hierarkiet kan tabe huld og blive tynde. Dette må vi korrigere for gennem den mængde foder hestene tildeles når de fodres individuelt indenfor på stald.</p>\r\n<p><strong>Hvad siger litteraturen om foderoptagelsen?<br /></strong><br />Hvor meget kan vi så forvente at hestene totalt æder i løbet af et døgn. I den amerikanske Nutrient Requirements of Horses (NRC-2007), som er et vigtigt referencegrundlag i hestefodringen, er der refereret mange forsøg med måling af hestes foderoptagelse. Resultatene viser at både unge og voksne heste vil have et daglig foderoptag på mellem 2 kg og 3 kg tørt foder (tørstof) pr 100 kg kropsvægt. Den højeste foderoptagelse vil hestene have når de tildeles en blandet foderration med grovfoder af god kvalitet, plus kraftfoder. Hvis hestene kun får grovfoder vil den samlede foderoptagelse normalt blive noget lavere, men dette afhænger i stor grad af grovfoderets kvalitet. Grovfoder af god kvalitet vil vi kunne opretholde en høj samlet foderoptagelse.</p>\r\n<p><strong>Hvad betyder dette i praksis?</strong></p>\r\n<p>Den daglige optagelse af grovfoder varierer ud fra foderets kvalitet, hestens livsfase og appetit, og hestens plads i flokkens hierarki. Dette betyder at vi må observere hestene i en flok og korrigere fodringen på stald således at vi undgår at nogen individer bliver for fede, mens andre bliver for tynde.<br />God plads ude, og flere foderpladser, vil bidrage til at hver enkelt hest får mulighed for at æde tilstrækkeligt udenfor.</p>\r\n<p><strong>Giv unghestene særlig opmærksomhed</strong></p>\r\n<p>Ungheste har et højt energibehov pr kg kropsvægt. Det er derfor særlig vigtigt at grovfoderet til ungheste som går meget ude i flok er af god kvalitet og har et tilfredsstillende indhold af både energi og protein. Dette for at sikre en optimal tilvækst og udvikling. Når unghestene æder meget grovfoder af god kvalitet kan vi reducere mængden af kraftfoder.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hvordan har Du gavn af PC-Horse i forbindelse med dette?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse er et af verdens mest kvalificerede hjælpemidler til fodringplanlægning for heste. Du kan følge og holde orden på hestene (race, køn, vægt, huld, alder, træningsintensitet, udegang, mm) og fodre dem med færdig foder –fra foderfirmaer samt kombinere disse med dine egne foderanalyser (eurofins analyser kan lægges ind direkte, dog ikke i DK endnu).</p>\r\n<p>Behovet for hver hest beregnes individuelt og hvis du har en hest som afviger fra det normale i vægt eller aktivitet så kan du hurtigt korrigere denne hests foderplan for at få fodringen til at passe.</p>\r\n<p><span id=\"result_box\" lang=\"da\"><a href=\"administrator/index.php/da/manual/demos\"><span class=\"hps\">Se en</span> <span class=\"hps\">video om brug af</span> <span class=\"hps\">PC Horse</span></a><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span> </span></p>\r\n<p><a href=\"administrator/index.php/da/manual/feed-lists/importfeedanalysis\"><span class=\"hps\">Hvordan</span> <span class=\"hps\">du lægger</span> <span class=\"hps\">dit</span> <span class=\"hps\">foder</span> <span class=\"hps\">analyse</span> <span class=\"hps\">direkte i programmet</span></a></p>\r\n<p><a href=\"administrator/index.php/da/news\"><span class=\"hps\">Se, hvad</span> <span class=\"hps\">foder</span> <span class=\"hps\">er inkluderet</span> <span class=\"hps\">i programmets</span> Danmarks<span class=\"hps\">liste</span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps atn\"></span><span></span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span></a></p>\r\n<p><a href=\"administrator/index.php/da/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\"><span class=\"hps\">Foregående måned</span>s<span class=\"hps\">artikler</span> <span class=\"hps\">kan findes her</span></a></p>\r\n<p><a href=\"mailto:feedback@pc-horse.com&gt;\"><span class=\"hps\">Giv os</span> <span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\">forslag til fremtidige</span> <span class=\"hps\">månedlige</span> <span class=\"hps\">artikler</span></a> <span class=\"hps\"></span></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>','',1,81,'2013-12-27 22:55:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-01-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,10,'hestefoder, grovfoder','Mange faktorer påvirker hvor meget den enkelte heste æder. I en flok med heste vil der altid være et hierarki, hvor de dominerende heste vil sikre sig den bedste adgang til foderet og jage mindre dominante individer væk. Der er også individuelle forskelle i hestenes appetit. Derfor er det vigtigt at hestene har nok plads udenfor og tilstrækkeligt med ædepladser så der ikke opstår for mange konflikter mellem hestene.\r\nHar hestene for lidt plads øges aggressionsniveauet væsentligt.',1,1243,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3161,3239,'Februar 2014 - Hvor mye eter hester som går ute i flokk','feb201488641','<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><i>Denna artikeln<em> är skriven av försteamanuensen Dr Dag Ausbø vid Universitet for miljø og biovitenskap i Norge. <span style=\"line-height: 115%;\"></span> </em> </i><em><span style=\"line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.</span></em> </span></p>\r\n<hr />\r\n<p><img alt=\"vinterflock3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/vinterflock3.jpg\" height=\"366\" width=\"550\" /><br /><em>Många låter sina hästar gå ute i flock med fri tillgång till grovfoder utomhus. Det kan göra det svårt att veta hur mycket varje enskild häst äter.</em></p>\r\n<p><strong>Det är konkurrens om fodret</strong></p>\r\n<p>Flera faktorer påverkar hur mycket den enskilda hästen äter. I en flock råder alltid hierarki. De dominanta hästarna ser till att förse sig och jagar ofta bort hästar med lägre rang. Det råder också stora skillnader individuellt när det gäller aptiten. Därför är det också viktigt att hästarna har tillräckligt med utrymme utomhus och att matplatserna är placerade på ett sätt som minimerar konflikter mellan hästarna. Är det ont om plats ökar aggressionsnivån betydligt.</p>\r\n<p>Det är bevisat att de viktigaste faktorerna som påverkar rangordningen i en hästflock är ålder och hur länge varje individ varit med i flocken. Unghästar har alltid lägre rang än vuxna hästar. Därför är det viktigt att unghästarna hålls isär från vuxna hästar. Inom varje&nbsp; flock är det hierarkin som styr tillgången av foder för respektive individ. Det kan finnas individer som är så aggressivt dominanta, eller som har så låg rang, att de är olämpliga att släppa i flock. De bör då hållas isär, men helst så att de fortfarande har ögonkontakt med de övriga hästarna. Det bidrar till att stiimulera aptiten.</p>\r\n<p>Den som ansvarar för utfodringen har en viktig uppgift i att observera vad som sker i flocken. De dominanta hästarna lägger gärna på sig hull och kan bli för feta. Och omvänt kan de lågrankade tappa vikt och bli för tunna. Alltså måste man då korrigera skillnaderna genom att anpassa den individuella utfodringen när de tas in på morgon och kväll. Eller om man brukar binda upp hästarna vid någon av måltiderna utomhus.</p>\r\n<p><strong>Vad säger litteraturen?</strong></p>\r\n<p>Hur mycket kan man förvänta sig att hästen äter på ett dygn? I den amerikanska normen \"Nutrient Requirements of Horses\" (NRC-2007), som är ett viktigt referensverk för hästutfodring finns det hänvisningar till många forskningsförsök med mätningar av hästars foderupptag. Resultaten visar att både unga och vuxna hästar har ett dagligt foderupptag på mellan 2 - 3 kg torrfoder (TS) per 100 kg kroppsvikt. Högst foderupptag har de när de får en blandad dagsgiva med grovfoder av god kvalitet plus kraftfoder. Om hästarna endast ges grovfoder blir det totala foderupptagandet något lägre, men det styrs i hög grad av grovfodrets kvalitet. Med hög kvalitet på grovfodret (högt energiinnehåll) kan man bättre vidmakthålla ett högt totalt näringsintag.</p>\r\n<p><strong>Vad betyder det i praktiken?</strong></p>\r\n<p>Det dagliga upptaget från grovfodret varierar pga variationer i grovfoderkvaliteten, hästens levnadsfas och aptit, hästens plats i flockens rangordning. Således betyder detta att man måste <em>observera</em> sina hästar i flocken och <em>anpassa</em> den individuella fodringen kväll och morgon på sådant sätt att inte några individer blir för feta, medan andra blir för tunna.</p>\r\n<p>Detta i kombination med att det finns gott om utrymme ute, med flera matplatser, kan bidra till att alla hästarna ges möjlighet att få äta tillräcklig mängd under tiden de går ute.</p>\r\n<p><strong>Ge unghästarna speciell uppmärksamhet</strong></p>\r\n<p>Unghästar har högt energibehov per kg kroppsvikt. Det är därför särskilt viktigt att grovfodret till unghästar som går ute i flock får ett foder som har bästa möjliga kvalitet med tillfredsställande innehåll av både energi och protein. Då ges förutsättningar för en optimal tillväxt och kroppsutveckling. Om, som påpekats ovan, man ordnat förhållandena för fodring utomhus på ett bra sätt så att varje unghäst får bra grovfoder i tillräcklig mängd - då kan man minska på mängden kraftfoder.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hur har Du nytta av PC-Horse i samband med detta?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse är ett av världens mest kvalificerade hjälpmedel för utfodring av hästar. Du kan följa och hålla ordning på alla sorters hästar (ras, kön, vikt, hull, ålder, träningsintensitet, utegång, mm) och utfodra dem med färdig-att-använda-analyser på marknadens ledande foder samt kombinera dessa med dina egna foderanalyser (eurofins analyser kan läsas in direkt).</p>\r\n<p>Behoven för varje häst beräknas individuellt och när du ser en individ som avviker från det önskvärt normala i vikt eller beteende så kan du snabbt korrigera den hästens foderstat för att inte hamna i problem.</p>\r\n<p><strong>Några länkar:</strong></p>\r\n<p><strong><a href=\"index.php/sv/manual/demos\"><strong>Se en film om hur PC-Horse fungerar </strong></a></strong></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/manual/feed-lists/importfeedanalysis\"><strong>Hur Du läser in din grovfoderanalys direkt i programmet</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/news\"><strong>Se vilka foder som ingår i programmets ready-to-go foderlista (Garantifoderlistan)</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\"><strong>Tidigare månadsartiklar hittar du här</strong></a></p>\r\n<p><em><strong><a href=\"mailto:feedback@pc-horse.com\">Ge oss gärna ämnesförslag till kommande månadsartiklar</a></strong></em></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />','',1,81,'2013-12-27 22:55:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-01-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,10,'','',1,1243,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3162,3240,'February 2014 - How much do horses eat when they are kept in a group?','feb201490206','<hr />\r\n<p><em>The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences institution. Dr. Dag Austbø and Dr. Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the continued development of PC-Horse and to secure that our calculations are based on established scientific data.</em></p>\r\n<hr />\r\n<p><em><img alt=\"vinterflock3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/vinterflock3.jpg\" height=\"366\" width=\"550\" /></em></p>\r\n<p><em>&nbsp;Many horses are kept outdoors in groups during the daytime and receive a substantial part of their roughage outdoors . Under such conditions it is difficult to know exactly how much each horse eats.</em></p>\r\n<p><strong>Competition for feed</strong><br />Many factors affect how much each individual horse eats. In any group of horses, there will always be a hierarchy, where the dominant horses will ensure for themselves the best access to feed and will chase away the less dominant individuals. There are also individual differences in appetite. It is therefore important that the horses have enough space and that feeds are positioned to cause the least possible conflicts between horses. If the horses have too little space, aggression levels will increase considerably.</p>\r\n<p>It has been demonstrated that the main factors affecting the social order of a herd are age and how long each individual has been in the group. Young horses are always ranked lower than adult horses. It is therefore important to create separate groups for young and adult horses respectively. Within any herd of young or of older horses, there will always be a hierarchy that affects each individual\'s access to the feed. There may be individuals with aggressive, dominant behaviour or else very submissive individuals that should preferably be taken out of the group. Although separated from their group, they can still have eye contact with the others. This will help to stimulate their appetite.</p>\r\n<p>It is very important that the person responsible observes each horse closely. Dominant horses tend to put on weight and can grow too fat, while submissive individuals may lose condition and become too thin. Corrections to feeding will have to be made individually for horses indoors in the evening and early morning.</p>\r\n<p><strong>What does the literature say on voluntary feed intake of horses?</strong><br />How much can we expect the horses to eat? In the U.S. Nutrient Requirements of Horses (NRC-2007) , which is an important reference work for horse feeding, figures for voluntary feed intake is given. The results show that both young and adult horses will have a daily intake of between 2 kg and 3 kg dry feed (dry matter) per 100 kg body weight. Highest feed intake will be from mixed roughage and concentrate rations. If the horses are being fed roughage only, the total feed intake can be lowered slightly, but this depends largely on the quality of the roughage. Given roughage of good quality (high energy) the horses will be able to maintain a high level of voluntary feed intake.</p>\r\n<p><strong>What does this mean in practice?</strong><br />Daily intake of roughage varies based on feed quality, production classes, individual appetite and each individual\'s place in the herd hierarchy. This means that we must observe horses in a herd closely and make corrections to the feed offered each individual at night-time or early morning to avoid some individuals growing too fat or too thin.</p>\r\n<p><strong>Giving young horses special attention</strong><br />Young horses have a high energy requirement per kg body weight. It is therefore particularly important that roughage for young horses is of high quality with a satisfactory content for both energy and protein. This is to ensure optimal growth and development. If we then manage to create conditions for young horses to maintain a high intake of roughage, we can reduce the use of concentrates.</p>\r\n<p><br /><a href=\"index.php/en/manual/demos\"><strong><strong>Watch a video on using PC-Horse</strong></strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/news/new-feedlist\"><strong>See what feeds are included in the program´s ready-to-go feed list</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/articles/topic-of-the-month/other-topics\"><strong>Previous month articles can be found here</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"mailto:feedback@pc-horse.com\"><em><strong>Give us topic suggestions for future monthly articles</strong></em></a></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p><br class=\"hps\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,81,'2013-12-27 22:55:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-01-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,10,'Horse diet, horse nutrition','Many factors affect how much each individual horse eats. In any group of horses, there will always be a hierarchy, where the dominant horses will ensure for themselves the best access to feed and will chase away the less dominant individuals. There are also individual differences in appetite. It is therefore important that the horses have enough space and that feeds are positioned to cause the least possible conflicts between horses. If the horses have too little space, aggression levels will increase considerably.',1,1243,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3163,3241,'Février 2014 - QUELLE QUANTITE DE NOURRITURE EST CONSOMMEE PAR DES CHEVAUX ELEVES EN GROUPE ?','feb201421789','<p><span><img alt=\"vinterflock3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/vinterflock3.jpg\" height=\"366\" width=\"550\" /><br /><em>Beaucoup de chevaux sont élevés en troupeaux, lorsqu’ils pâturent dans la journée, et consomment donc une bonne partie de leur fourrage à l’extérieur. Dans ces conditions, il est difficile de connaître la consommation individuelle exacte.</em></span></p>\r\n<p><span>LA COMPETITION ALIMENTAIRE</span></p>\r\n<p><span>Plusieurs facteurs interviennent sur la consommation individuelle des chevaux. Dans tous les groupes de chevaux s’établit toujours une hiérarchie, grâce à laquelle les chevaux dominants s’assurent le meilleur accès à la nourriture, et en écarte les moins dominants. L’appétit présente également ds variations individuelles. Aussi est-il important que les chevaux disposent d’assez d place et que les apports de fourrage soient répartis sur la surface disponible, afin d limiter les conflits. Plus la surface est réduite plus augmente le niveau d’agressivité.</span></p>\r\n<p><span>Il a été montré que les facteurs principaux sur lesquels s’appuie l’ordre social d’un troupeau sont l’âge et l’ancienneté d’appartenance de l’individu au groupe. Les jeunes chevaux sont toujours en position inférieure aux adultes.</span></p>\r\n<p><span>Il est donc recommandé de rassembler les jeunes dans des groupes spécifiques. A l’intérieur de chaque lot de chevaux, jeunes ou âgés, il y aura toujours une hiérarchie qui interviendra sur l’accès de chaque animal, à la nourriture. Il peut y avoir des chevaux avec un comportement dominant agressif et d’autres très soumis qu’il sera vraisemblablement nécessaire de sortir du lot. Mais bien que séparés ils doivent conservés un contact visuel avec le troupeau, ce qui stimulera leur appétit.</span></p>\r\n<p><span>Il est important d’observer chaque cheval de près. Les chevaux dominants ont tendance à prendre du poids de façon excessive, tandis que les individus dominés peuvent maigrir et perdre leur condition. Une complémentation de ces chevaux là doit avoir lieu matin et soir au boxe.</span></p>\r\n<p><span>QUE TROUVE-T-ON DANS LA LITTERATURE SUR LA CONSOMMATION VOLONTAIRE DES CHEVAUX&nbsp;?</span></p>\r\n<p><span>A combien peut-on estimer la consommation d‘un cheval&nbsp;? Dans les Besoins Alimentaires des Chevaux (NRC-2007), qui est un travail de référence très important dans l’alimentation des chevaux, on trouve des quantités de consommation volontaire. Il apparaît que les jeunes comme les adultes ont une consommation journalière de 2 à 3 kg de Matière Sèche, par 100 kg de poids vif. Une ingestion plus importante se remarque dans les cas d’alimentation mixte, fourrages et concentrés. Si les chevaux ne sont nourris qu’avec du fourrage, l’ingestion totale peut légèrement baisser, mais en fait cela dépend fortement de la qualité du fourrage. Si l’on privilégie la distribution de fourrage de bonne qualité, particulièrement riches en énergie, les chevaux continueront d’avoir un haut niveau d’ingestion volontaire.</span></p>\r\n<p><span>QUELLES CONSEQUENCES PRATIQUES&nbsp;?</span></p>\r\n<p><span>L’ingestion spontanée volontaire de fourrage varie selon sa qualité, le type de production, l’appétit de chaque cheval et sa place dans la hiérarchie du troupeau. Ceci signifie qu’il faut une observation proche des chevaux d’un troupeau, et un modification des rations afin d’offrir à chaque cheval ce dont il a besoin durant la stabulation nocturne, afin d’éviter des prises ou des pertes de poids individuelles.</span></p>\r\n<p><span>LES JEUNES CHEVAUX MERITENT UNE ATTENTION SPECIALE&nbsp;;</span></p>\r\n<p><span>Les jeunes chevaux ont des besoins en énergie plus élevés par rapport à leur poids vif. Il est donc particulièrement important que le fourrage destiné aux jeunes soit particulièrement riche en énergie et protéines. Ceci est destiné à assurer un développement et une croissance optimale. Et, en conséquence, si l’on s’arrange pour que les jeunes chevaux aient une ingestion élevée de fourrage, il sera possible de réduire la consommation de concentrés.</span></p>','',1,81,'2013-12-27 22:55:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-01-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,10,'','Plusieurs facteurs interviennent sur la consommation individuelle des chevaux. Dans tous les groupes de chevaux s’établit toujours une hiérarchie, grâce à laquelle les chevaux dominants s’assurent le meilleur accès à la nourriture, et en écarte les moins dominants. L’appétit présente également ds variations individuelles. Aussi est-il important que les chevaux disposent d’assez d place et que les apports de fourrage soient répartis sur la surface disponible, afin d limiter les conflits. Plus la surface est réduite plus augmente le niveau d’agressivité.',1,1243,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(3164,3242,'Februar 2014 - Hvor mye eter hester som går ute i flokk','feb20146484','<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: x-small;\" size=\"2\"><span style=\"font-family: Arial;\" face=\"Arial\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><em>Artikkelen er skrevet av Dr. Dag Austbø ved Norges miljø- og biovitenskaplige universitet. Dr. Austbø og Dr. Knut Hove er to av nøkkelpersonene bak utviklingen av PC-Horse. Deres faglige arbeid og internasjonale nettverk bidrar til at programmets innhold &nbsp;og beregningsmodeller bygger på etablerte vitenskaplige data.</em> </span></span> </span></p>\r\n<hr />\r\n<p><b><img alt=\"vinterflock3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/vinterflock3.jpg\" height=\"366\" width=\"550\" /></b></p>\r\n<p><em>Mange hester går ute i flokk på dagen og får en vesentlig del av grovfôret fritt tildelt ute. Under slike forhold er det vanskelig å vite hvor mye den enkelte hest eter.</em><br /><em></em></p>\r\n<p><strong>Konkurransen om fôre</strong></p>\r\n<p>Mange faktorer påvirker hvor mye de enkelte hestene eter. I en flokk med hester vil det alltid være et hierarki, der de dominante hestene vil sikre seg best adgang til fôret og jage vekk de mindre dominante individene. Det er også individuelle forskjeller i hestenes appetitt. Derfor er det også viktig at hestene har nok plass ute og at eteplassene er plassert slik at det oppstår minst mulig konflikter mellom hestene. Har hestene for liten plass ute øker aggresjonsnivået betydelig.<br />Det er vist at de viktigste faktorene som påvirker rangorden i en hesteflokk er alder og hvor lenge hvert individ har vært i flokken. Unge hester er alltid lavere på rangstigen enn voksne hester. Det er derfor viktig å ha egne flokker for unghester og for voksne hester. Innen en flokk unghester, eller voksne hester, vil det være et hierarki som påvirker tilgangen til fôret. Det kan være individer som har så aggressiv dominant adferd eller som har så lav rang at de ikke egner seg til å gå i flokk med andre. Disse bør da skilles fra flokken, men gjerne slik at de har øyekontakt med de andre. Dette er med å stimulere appetitten.<br />Det er derfor svært viktig at den som er ansvarlig for fôringen av hestene følger med og observerer flokken. Dominante hester vil gjerne legge på seg og kunne bli for feite, mens de underdanige kan tape hold og bli tynne. Dette må vi korrigere for gjennom den mengden fôr hestene får når de fôres individuelt inne kveld og morgen.</p>\r\n<p><strong>Hva sier litteraturen om fôropptaket?</strong><br /><br />Hvor mye kan vi så forvente at hestene totalt eter i løpet av et døgn. I den amerikanske Nutrient Requirements of Horses (NRC-2007), som er et viktig referanseverk i hestefôringen, er det referert mange forsøk med måling av hesters fôropptak. Resultatene viser at både unge og voksne hester vil ha et daglig fôropptak på mellom 2 kg og 3 kg tørt fôr (tørrstoff) per 100 kg kroppsvekt. Høyest fôropptak vil hestene ha når de får en blandet rasjon med grovfôr av god kvalitet, pluss kraftfôr. Hvis hestene bare får grovfôr vil det totale fôropptaket kunne bli noe lavere, men dette avhenger i stor grad av grovfôrets kvalitet. Grovfôr av god kvalitet (høyt energiinnhold) vil vi kunne opprettholde et høyt totalt fôropptak.</p>\r\n<p><strong>Hva betyr dette i praksis?</strong><br /><br />Daglig opptak av grovfôr varierer ut fra fôrets kvalitet, hestens livsfase og appetitt, og hestens plass i flokkens hierarki. Dette betyr at vi må observere hestene i en flokk og korrigere fôringen inne kveld og morgen slik at vi unngår at noen individer blir for feite, mens andre blir tynne.<br />God plass ute, og flere fôringsplasser, vil bidra til at hver enkelt hest får mulighet til å ete nok i løpet av utetiden.</p>\r\n<p><strong>Gi unghestene spesiell oppmerksomhet<br /></strong><br />Unghester har et høyt energibehov per kg kroppsvekt. Det er derfor særlig viktig at grovfôret til unghester som går mye ute i flokk er av beste kvalitet og har tilfredsstillende innhold av både energi og protein. Dette for å sikre optimal vekst og utvikling. Dersom vi da klarer å legge forholdene til rette slik at unghestene har et høyt opptak av grovfôret kan vi redusere bruken av kraftfôr.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p><b>Hvor stor nytte av PC-Horse har du i samband med dette?</b></p>\r\n<p><span>PC-Horse er et av verdens mest kvalifiserte hjelpemiddel for fôring av hester. Du kan følge med og holde orden på alle typer hester (rase, kjønn, vekt, hold, alder, treningsintensitet, utegang, mm) og fôre dem etter ferdig-til-bruk-analyser på markedets ledende hestefôr, samt kombinere disse med dine egne fôranalyser (Eurofins sine analyser kan leses inn i programmet automatisk). Næringsbehovet for hver enkelt hest beregnes individuelt. Dersom du ser en hest som avviker fra det normale eller ønskelige i vekt, utvikling eller adferd så kan du raskt korrigere hestens fôrplan for å rette på problemet.<br /><br /> <strong>Noen lenker:</strong><br /> <br /><strong><a href=\"index.php/nb/manual/demos\">Se en film om hvordan PC-Horse fungerer</a> &nbsp;</strong></span> <br /><br /><strong> <a href=\"index.php/nb/manual/feed-lists/importfeedanalysis\">Hvordan du leser inn din grovfôranalyse automatisk i programmet</a> </strong><br /> <br /><strong> <a href=\"index.php/nb/news\">Se hvilke fôr som inngår i programmets ready-to-go fôrliste (Garantifôrlisten)</a> </strong><br /> <br /><strong> <a href=\"index.php/nb/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\">Tidligere månedsartikler finner du her </a></strong><br /> <br /><strong> <a href=\"mailto:feedback@pc-horse.com\"><i>Gi oss gjerne forslag til emner for kommende månedsartikler </i></a></strong><span></span></p>\r\n<p><span><b><i><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></i></b></span></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,81,'2013-12-27 22:55:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-01-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,10,'hestefor, grovfor, grovfor til hester','Mange faktorer påvirker hvor mye de enkelte hestene eter. I en flokk med hester vil det alltid være et hierarki, der de dominante hestene vil sikre seg best adgang til fôret og jage vekk de mindre dominante individene. Det er også individuelle forskjeller i hestenes appetitt. Derfor er det også viktig at hestene har nok plass ute og at eteplassene er plassert slik at det oppstår minst mulig konflikter mellom hestene. Har hestene for liten plass ute øker aggresjonsnivået betydelig.\r\nDet er vist at de viktigste faktorene som påvirker rangorden i en hesteflokk er alder og hvor lenge hvert individ har vært i flokken. Unge hester er alltid lavere på rangstigen enn voksne hester. Det er derfor viktig å ha egne flokker for unghester og for voksne hester. Innen en flokk unghester, eller voksne hester, vil det være et hierarki som påvirker tilgangen til fôret. Det kan være individer som har så aggressiv dominant adferd eller som har så lav rang at de ikke egner seg til å gå i flokk med andre. Disse bør da skilles fra flokken, men gjerne slik at de har øyekontakt med de andre. Dette er med å stimulere appetitten.',1,1243,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3165,3243,'Februar 2014 - Hvor mye eter hester som går ute i flokk','feb201436724','<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><i>Denna artikeln<em> är skriven av försteamanuensen Dr Dag Ausbø vid Universitet for miljø og biovitenskap i Norge. <span style=\"line-height: 115%;\"></span> </em> </i><em><span style=\"line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.</span></em> </span></p>\r\n<hr />\r\n<p><img alt=\"vinterflock3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/vinterflock3.jpg\" height=\"366\" width=\"550\" /><br /><em>Många låter sina hästar gå ute i flock med fri tillgång till grovfoder utomhus. Det kan göra det svårt att veta hur mycket varje enskild häst äter.</em></p>\r\n<p><strong>Det är konkurrens om fodret</strong></p>\r\n<p>Flera faktorer påverkar hur mycket den enskilda hästen äter. I en flock råder alltid hierarki. De dominanta hästarna ser till att förse sig och jagar ofta bort hästar med lägre rang. Det råder också stora skillnader individuellt när det gäller aptiten. Därför är det också viktigt att hästarna har tillräckligt med utrymme utomhus och att matplatserna är placerade på ett sätt som minimerar konflikter mellan hästarna. Är det ont om plats ökar aggressionsnivån betydligt.</p>\r\n<p>Det är bevisat att de viktigaste faktorerna som påverkar rangordningen i en hästflock är ålder och hur länge varje individ varit med i flocken. Unghästar har alltid lägre rang än vuxna hästar. Därför är det viktigt att unghästarna hålls isär från vuxna hästar. Inom varje&nbsp; flock är det hierarkin som styr tillgången av foder för respektive individ. Det kan finnas individer som är så aggressivt dominanta, eller som har så låg rang, att de är olämpliga att släppa i flock. De bör då hållas isär, men helst så att de fortfarande har ögonkontakt med de övriga hästarna. Det bidrar till att stiimulera aptiten.</p>\r\n<p>Den som ansvarar för utfodringen har en viktig uppgift i att observera vad som sker i flocken. De dominanta hästarna lägger gärna på sig hull och kan bli för feta. Och omvänt kan de lågrankade tappa vikt och bli för tunna. Alltså måste man då korrigera skillnaderna genom att anpassa den individuella utfodringen när de tas in på morgon och kväll. Eller om man brukar binda upp hästarna vid någon av måltiderna utomhus.</p>\r\n<p><strong>Vad säger litteraturen?</strong></p>\r\n<p>Hur mycket kan man förvänta sig att hästen äter på ett dygn? I den amerikanska normen \"Nutrient Requirements of Horses\" (NRC-2007), som är ett viktigt referensverk för hästutfodring finns det hänvisningar till många forskningsförsök med mätningar av hästars foderupptag. Resultaten visar att både unga och vuxna hästar har ett dagligt foderupptag på mellan 2 - 3 kg torrfoder (TS) per 100 kg kroppsvikt. Högst foderupptag har de när de får en blandad dagsgiva med grovfoder av god kvalitet plus kraftfoder. Om hästarna endast ges grovfoder blir det totala foderupptagandet något lägre, men det styrs i hög grad av grovfodrets kvalitet. Med hög kvalitet på grovfodret (högt energiinnehåll) kan man bättre vidmakthålla ett högt totalt näringsintag.</p>\r\n<p><strong>Vad betyder det i praktiken?</strong></p>\r\n<p>Det dagliga upptaget från grovfodret varierar pga variationer i grovfoderkvaliteten, hästens levnadsfas och aptit, hästens plats i flockens rangordning. Således betyder detta att man måste <em>observera</em> sina hästar i flocken och <em>anpassa</em> den individuella fodringen kväll och morgon på sådant sätt att inte några individer blir för feta, medan andra blir för tunna.</p>\r\n<p>Detta i kombination med att det finns gott om utrymme ute, med flera matplatser, kan bidra till att alla hästarna ges möjlighet att få äta tillräcklig mängd under tiden de går ute.</p>\r\n<p><strong>Ge unghästarna speciell uppmärksamhet</strong></p>\r\n<p>Unghästar har högt energibehov per kg kroppsvikt. Det är därför särskilt viktigt att grovfodret till unghästar som går ute i flock får ett foder som har bästa möjliga kvalitet med tillfredsställande innehåll av både energi och protein. Då ges förutsättningar för en optimal tillväxt och kroppsutveckling. Om, som påpekats ovan, man ordnat förhållandena för fodring utomhus på ett bra sätt så att varje unghäst får bra grovfoder i tillräcklig mängd - då kan man minska på mängden kraftfoder.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hur har Du nytta av PC-Horse i samband med detta?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse är ett av världens mest kvalificerade hjälpmedel för utfodring av hästar. Du kan följa och hålla ordning på alla sorters hästar (ras, kön, vikt, hull, ålder, träningsintensitet, utegång, mm) och utfodra dem med färdig-att-använda-analyser på marknadens ledande foder samt kombinera dessa med dina egna foderanalyser (eurofins analyser kan läsas in direkt).</p>\r\n<p>Behoven för varje häst beräknas individuellt och när du ser en individ som avviker från det önskvärt normala i vikt eller beteende så kan du snabbt korrigera den hästens foderstat för att inte hamna i problem.</p>\r\n<p><strong>Några länkar:</strong></p>\r\n<p><strong><a href=\"index.php/sv/manual/demos\"><strong>Se en film om hur PC-Horse fungerar </strong></a></strong></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/manual/feed-lists/importfeedanalysis\"><strong>Hur Du läser in din grovfoderanalys direkt i programmet</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/news\"><strong>Se vilka foder som ingår i programmets ready-to-go foderlista (Garantifoderlistan)</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\"><strong>Tidigare månadsartiklar hittar du här</strong></a></p>\r\n<p><em><strong><a href=\"mailto:feedback@pc-horse.com\">Ge oss gärna ämnesförslag till kommande månadsartiklar</a></strong></em></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />','',1,81,'2013-12-27 22:55:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-01-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,10,'','',1,1243,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3166,3244,'Februari 2014 - Hur mycket äter hästar som går ute i flock?','feb201462557','<hr />\r\n<p><em>Denna artikeln är skriven av försteamanuensen Dr Dag Ausbø vid Norges miljø- og biovitenskaplige universitet. Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.</em></p>\r\n<hr />\r\n<p><img alt=\"vinterflock3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/vinterflock3.jpg\" height=\"366\" width=\"550\" /><em></em></p>\r\n<p><em>Många låter sina hästar gå ute i flock med fri tillgång till grovfoder utomhus. Det kan göra det svårt att veta hur mycket varje enskild häst äter.</em></p>\r\n<p><strong>Det är konkurrens om fodret</strong></p>\r\n<p>Flera faktorer påverkar hur mycket den enskilda hästen äter. I en flock råder alltid hierarki. De dominanta hästarna ser till att förse sig och jagar ofta bort hästar med lägre rang. Det råder också stora skillnader individuellt när det gäller aptiten. Därför är det också viktigt att hästarna har tillräckligt med utrymme utomhus och att matplatserna är placerade på ett sätt som minimerar konflikter mellan hästarna. Är det ont om plats ökar aggressionsnivån betydligt.</p>\r\n<p>Det är bevisat att de viktigaste faktorerna som påverkar rangordningen i en hästflock är ålder och hur länge varje individ varit med i flocken. Unghästar har alltid lägre rang än vuxna hästar. Därför är det viktigt att unghästarna hålls isär från vuxna hästar. Inom varje flock är det hierarkin som styr tillgången av foder för respektive individ. Det kan finnas individer som är så aggressivt dominanta, eller som har så låg rang, att de är olämpliga att släppa i flock. De bör då hållas isär, men helst så att de fortfarande har ögonkontakt med de övriga hästarna. Det bidrar till att stiimulera aptiten.</p>\r\n<p>Den som ansvarar för utfodringen har en viktig uppgift i att observera vad som sker i flocken. De dominanta hästarna lägger gärna på sig hull och kan bli för feta. Och omvänt kan de lågrankade tappa vikt och bli för tunna. Alltså måste man då korrigera skillnaderna genom att anpassa den individuella utfodringen när de tas in på morgon och kväll. Eller om man brukar binda upp hästarna vid någon av måltiderna utomhus.</p>\r\n<p><strong>Vad säger litteraturen?</strong></p>\r\n<p>Hur mycket kan man förvänta sig att hästen äter på ett dygn? I den amerikanska normen \"Nutrient Requirements of Horses\" (NRC-2007), som är ett viktigt referensverk för hästutfodring finns det hänvisningar till många forskningsförsök med mätningar av hästars foderupptag. Resultaten visar att både unga och vuxna hästar har ett dagligt foderupptag på mellan 2 - 3 kg torrfoder (TS) per 100 kg kroppsvikt. Högst foderupptag har de när de får en blandad dagsgiva med grovfoder av god kvalitet plus kraftfoder. Om hästarna endast ges grovfoder blir det totala foderupptagandet något lägre, men det styrs i hög grad av grovfodrets kvalitet. Med hög kvalitet på grovfodret (högt energiinnehåll) kan man bättre vidmakthålla ett högt totalt näringsintag.</p>\r\n<p><strong>Vad betyder det i praktiken?</strong></p>\r\n<p>Det dagliga upptaget från grovfodret varierar pga variationer i grovfoderkvaliteten, hästens levnadsfas och aptit, hästens plats i flockens rangordning. Således betyder detta att man måste observera sina hästar i flocken och anpassa den individuella fodringen kväll och morgon på sådant sätt att inte några individer blir för feta, medan andra blir för tunna.</p>\r\n<p>Detta i kombination med att det finns gott om utrymme ute, med flera matplatser, kan bidra till att alla hästarna ges möjlighet att få äta tillräcklig mängd under tiden de går ute.</p>\r\n<p><strong>Ge unghästarna speciell uppmärksamhet</strong></p>\r\n<p>Unghästar har högt energibehov per kg kroppsvikt. Det är därför särskilt viktigt att grovfodret till unghästar som går ute i flock får ett foder som har bästa möjliga kvalitet med tillfredsställande innehåll av både energi och protein. Då ges förutsättningar för en optimal tillväxt och kroppsutveckling. Om, som påpekats ovan, man ordnat förhållandena för fodring utomhus på ett bra sätt så att varje unghäst får bra grovfoder i tillräcklig mängd - då kan man minska på mängden kraftfoder.</p>\r\n<p><strong>Hur har Du nytta av PC-Horse i samband med detta?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse är ett av världens mest kvalificerade hjälpmedel för utfodring av hästar. Du kan följa och hålla ordning på alla sorters hästar (ras, kön, vikt, hull, ålder, träningsintensitet, utegång, mm) och utfodra dem med färdig-att-använda-analyser på marknadens ledande foder samt kombinera dessa med dina egna foderanalyser (eurofins analyser kan läsas in direkt).</p>\r\n<p>Behoven för varje häst beräknas individuellt och när du ser en individ som avviker från det önskvärt normala i vikt eller beteende så kan du snabbt korrigera den hästens foderstat för att inte hamna i problem.</p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;<strong>Några länkar:</strong></p>\r\n<p><strong><a href=\"index.php/sv/manual/demos\"><strong>Se en film om hur PC-Horse fungerar </strong> </a> </strong></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/manual/feed-lists/importfeedanalysis\"><strong>Hur Du läser in din grovfoderanalys direkt i programmet</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/news\"><strong>Se vilka foder som ingår i programmets ready-to-go foderlista (Garantifoderlistan)</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\"><strong>Tidigare månadsartiklar hittar du här<br data-mce-bogus=\"1\" /></strong></a></p>\r\n<p><em><strong><a href=\"mailto:feedback@pc-horse.com\">Ge oss gärna ämnesförslag till kommande månadsartiklar</a></strong></em></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,81,'2013-12-27 22:55:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-01-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,10,'grovfoder, vinterfodra, hästfoder','Flera faktorer påverkar hur mycket den enskilda hästen äter. I en flock råder alltid hierarki. De dominanta hästarna ser till att förse sig och jagar ofta bort hästar med lägre rang. Det råder också stora skillnader individuellt när det gäller aptiten. Därför är det också viktigt att hästarna har tillräckligt med utrymme utomhus och att matplatserna är placerade på ett sätt som minimerar konflikter mellan hästarna. Är det ont om plats ökar aggressionsnivån betydligt.',1,1243,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3167,3245,'Mars 2014 - Stivelse i hestens foderration','mars201414306','<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em><em>Denne artikel er skrevet af førsteamanuensis Dr. Dag Austbø ved <span style=\"font-size: x-small;\" size=\"2\"><span style=\"font-family: Arial;\" face=\"Arial\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><i>Norges miljø- og biovitenskaplige universitet</i></span></span></span>. Dag Austbø og professor Knut Hove er to af nøglepersonerne bag udviklingen af PC-Horse. Deres videnskabelige arbejde og internationale netværk sikrer at programmets faktaoplysninger og beregningsmodeller står på sikkert videnskapeæigt grundlag.</em><br /></em></span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p>Hestens foderration består enten udelukkende af grovfoder (græs, hø eller wrap) eller af en blanding af grovfoder og kraftfoder. Kraftfoderet kan være korn som havre og byg, eller kraftfoderblandinger som kan indeholde flere forskellige ingredienser, som havre, byg, majs, hvede (kornarter) eller andre foderemner som roesnitter (højt fordøjelig fiber), luserne, soyaskrå(proteintilskud) og vegetabilsk olie (fedt). Kraftfodeblandingene er også tilsat mineraler og vitaminer.<br /><br />Yderligere kan de enkelte råvarer I kraftfoderblandingen (særligt korn) have gennemgået en foderteknologisk behandling hvor man udover en valsning har behandlet med varme, tryk og fugtighed. For korn gøres dette hovedsagelig for at påvirke fordøjeligheden af stivelse.</p>\r\n<p><img alt=\"Stärkelse havre\" src=\"images-joomla/stories/seasons/Stärkelse_havre.jpg\" height=\"392\" width=\"550\" /><br /><br /><strong>Fordøjelse af stivelse</strong><br /><br />Stivelse består af store molekyler som kan nedbrydes til mindre sukkermolekyler (glukose) ved hjælp af enzymer i hestens tyndtarm. Dette fører til at hestens blodsukker stiger væsentlig efter et måltid som indeeholder stivelse. Blodsukkeret reguleres hos hesten som hos menneske og andre dyr ved hjelp af insulin.<br /><br />Hesten er fra naturens side en græsæder som ikke er tilpasset til en foderration med store mængder af stivelset. Alligevel har hesten enzymer i tyndtarmen som kan fordøje stivelse. Aktiviteten af disse enzymer er imidlertid lavere end hos andre dyr som er mere tilpasset til en foderration med mere stivelse. Hvis vi sammenligner amylaseaktiviteten i tyndtarmen hos en gris og hest, så er denne hos hesten mindre end 10 % af det vi finder hos grisen. Dette betyder at der er begrænsinger i hvor meget stivelse hesten kan fordøje enzymatisk i tyndtarmen. Meget let fordøjeelig stivelse som absorberes i tyndtarmen kan føre til muskelstivheder (tying up) og i værste fald til nyreslag. Der er individuelle forskeller mellem heste i hvor meget stivelse de tåler i rationen. Generelt tåler ponyer mindre end store forædlede heste som rideheste, travere og galopheste.<br /><br />Stivelse som ikke bliverfordøjet og absorberet i tyndtarmen kommer til blindtarmen hvor tarmmikroberne omsætter det til kortkædede fetd syrer (mest eddiksyre og propionsyre) og mælkesyre. Hvis der kommer for meget stivelse til blindtarmen kan dette skabe ubalanse blandt mikroberne, nedgang i pH-værdi i tarmindholdet og øget risiko for sygdomme som kolik og forfangenhed.<br /><strong><br />Kommersielle kraftfoderblandinger</strong><br /><br />Når vi skal vurdere mængden af stivelse i rationen til heste må vi tage i betragtning at stivelse fra forskellige typer af korn ikke fordøjes lige let. Generelt er stivelse fra havre let fordøjeligt for enzymerne i tyndtarmen. Stivelse fra byg, hvede og majs er væsentligt vanskeligere at fordøje i tyndtarmen. For at forbedre tyndtarmsfordøjelsen af disse er det almindeligt at valse eller knække kernerne i og yderligere at behandle med varme, tryk og damp. Normalt indhold af stivelse i mais er ca 670 gram pr kg, byg ca 500 gram pr kg og i havre ca 350 gram pr kg. I kraftfoderblandinger varierer indholdet af stivelse meget ud fra hvilken sammensætning blandingen har, men de fleste ligger indenfor 380 – 200 gram pr kg.<br /><strong><br />Hvad bør du tænke på når du sammensætter rationer med kraftfoder til din hest</strong><br /><br />Når vi læser dette kan det virke som om det er farlig at fodre heste med stivelsesholdigt kraftfoder. Dette er dog normalt ikke tilfældet. Hester har fået korn i foderrationen gennem flere tusinde år . Kornet tilførte hesten det ekstra næring de havde behov for for at kunne anvendes i landbruk, transport og ikke mindst i krig. I dag er det opgaver som væddeløb og konkurrensesport som kræver at hestene får ekstra tilskud gennem kraftfoderet.<br /><br />Hvordan skal vi så anvende kraftfoderet uden at det får negativ indvirkning på hesten. Det aller vigtigste i denne sammenhæng er, at vi har kontrol over hvor meget stivelse hesten får i hvert måltid. En almindelig anbefaling er at mængden af stivelse pr måltid ikke bør overstige 1,5 gram stivelse per kg kropsvægt. Det vil sige at en hest på 500 kg ikke bør få mere end 750 gram stivelse pr måltid. Når du anvender PC-Horse til at sammensætte dine foderrationer får du en oversigt over den totale mængde stivelse i rationen. Hvis du fordeler dagsrationen i måltider får du også opgivet hvor meget stivelse det blir til hvert måltid og du blir advaret hvis dette er for højt. Så må du enten ændre rationen eller øge antal fodringer pr dag.<br /><br />Hvis du altid bruger PC-Horse til at sammensætte foderrationerne til hestene vil du få en god kontrol med at både grovfodermængde og kraftformængde er indenfor de anbefalede grænser og du sikrer hesten en vel afbalanceret fodring.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hvordan har Du gavn af PC-Horse i forbindelse med dette?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse er et af verdens mest kvalificerede hjælpemidler til fodringplanlægning for heste. Du kan følge og holde orden på hestene (race, køn, vægt, huld, alder, træningsintensitet, udegang, mm) og fodre dem med færdig foder –fra foderfirmaer samt kombinere disse med dine egne foderanalyser (eurofins analyser kan lægges ind direkte, dog ikke i DK endnu).</p>\r\n<p>Behovet for hver hest beregnes individuelt og hvis du har en hest som afviger fra det normale i vægt eller aktivitet så kan du hurtigt korrigere denne hests foderplan for at få fodringen til at passe.</p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" lang=\"da\"><a href=\"administrator/index.php/da/manual/demos\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Se en</span> <span class=\"hps\">video om brug af</span> <span class=\"hps\">PC Horse</span></span></a><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span> </span></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><a href=\"administrator/index.php/da/manual/feed-lists/importfeedanalysis\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Hvordan</span> <span class=\"hps\">du lægger</span> <span class=\"hps\">dit</span> <span class=\"hps\">foder</span> <span class=\"hps\">analyse</span> <span class=\"hps\">direkte i programmet</span></span></a></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><a href=\"administrator/index.php/da/news\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Se, hvad</span> <span class=\"hps\">foder</span> <span class=\"hps\">er inkluderet</span> <span class=\"hps\">i programmets</span> Danmarks<span class=\"hps\">liste</span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps atn\"></span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span></span></a></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><a href=\"administrator/index.php/da/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Foregående måned</span>s<span class=\"hps\">artikler</span> <span class=\"hps\">kan findes her</span></span></a></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><a href=\"mailto:feedback@pc-horse.com?cc=efc@vfl.dk&amp;subject=Giv%20os%20forslag%20til%20fremtidige%20månedlige%20artikler\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Giv os</span> <span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\">forslag til fremtidige</span> <span class=\"hps\">månedlige</span> <span class=\"hps\">artikler</span></span></a></strong></span> <span class=\"hps\"></span></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />','',1,81,'2013-12-27 22:55:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-02-28 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,9,'Stivelse, hest, heste, foderplan, hestefoder','Hesten er fra naturens side en græsæder som ikke er tilpasset til en foderration med store mængder af stivelset. Alligevel har hesten enzymer i tyndtarmen som kan fordøje stivelse. Aktiviteten af disse enzymer er imidlertid lavere end hos andre dyr som er mere tilpasset til en foderration med mere stivelse. Hvis vi sammenligner amylaseaktiviteten i tyndtarmen hos en gris og hest, så er denne hos hesten mindre end 10 % af det vi finder hos grisen. Dette betyder at der er begrænsinger i hvor meget stivelse hesten kan fordøje enzymatisk i tyndtarmen. Meget let fordøjeelig stivelse som absorberes i tyndtarmen kan føre til muskelstivheder (tying up) og i værste fald til nyreslag. Der er individuelle forskeller mellem heste i hvor meget stivelse de tåler i rationen. Generelt tåler ponyer mindre end store forædlede heste som rideheste, travere og galopheste.',1,1718,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3168,3246,'Mars 2014 - Stivelse i hestens fôrrasjon','mars201472097','<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><i>Denna artikeln<em> är skriven av försteamanuensen Dr Dag Ausbø vid Universitet for miljø og biovitenskap i Norge. <span style=\"line-height: 115%;\"></span> </em> </i><em><span style=\"line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.</span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><br />Hestens fôrrasjon består enten bare av grovfôr (gras, høy eller ensilasje) eller en blanding av grovfôr og kraftfôr. Kraftfôret kan være bare korn som havre og bygg, eller kraftfôrblandinger som kan inneholde flere ulike ingredienser, som havre, bygg, mais, hvete (kornarter) eller andre fôrtyper som roesnitter (høyt fordøyelig fiber), luserne, soyamel (proteinfôr) og vegetabilsk olje (fett). Kraftfôrblandingene er også tilsatt mineraler og vitaminer.<br />I tillegg til sammensettingen av kraftfôrblandingen kan de ulike råvarene (særlig korn) ha gjennomgått en fôrteknologisk behandling der man i tillegg til maling har behandlet med varme, trykk og fuktighet. For korn gjøres dette hovedsakelig for å påvirke fordøyeligheten av stivelse.</p>\r\n<p><img alt=\"Stärkelse havre\" src=\"images-joomla/stories/seasons/Stärkelse_havre.jpg\" height=\"392\" width=\"550\" /><br /><br /><strong>Fordøyelse av stivelse</strong><br />Stivelse består av store molekyler som kan brytes ned til enkle sukker (glukose) ved hjelp av enzymer i hestens tynntarm. Dette fører til at hestens blodsukker stiger vesentlig etter et måltid som inneholder stivelse. Blodsukkeret reguleres hos hesten som hos menneske og andre dyr ved hjelp av insulin.<br /><br />Hesten er fra naturens side en graseter som ikke får mye stivelse i fôret. Likevel har den enzymer i tynntarmen som kan fordøye stivelse. Aktiviteten av disse enzymene er imidlertid lavere enn hos dyr som er mer tilpasset en rasjon med stivelse. Dersom vi sammenligner amylaseaktivitet i tynntarmen til gris og hest så er denne hos hesten mindre enn 10 % av det vi finner hos gris. Dette betyr at det er begrensinger i hvor mye stivelse hesten kan fordøye enzymatisk i tynntarmen. Mye lettfordøyelig stivelse som absorberes i tynntarmen kan føre til muskelstivheter (tying up) og i verste fall krysslammelse. Det er individuelle forskjeller mellom hester i hvor mye stivelse de tåler i rasjonen. Generelt tåler ponnier mindre enn store foredlede hester som ridehester, travere og galopphester.<br /><br />Stivelse som ikke fordøyes og absorberes i tynntarmen kommer til blindtarmen der tarmmikrobene omsetter den til kortkjedede fettsyrer (mest eddiksyre og propionsyre) og melkesyre. Dersom det kommer for mye stivelse til blindtarmen kan dette skape ubalanse i mikrobepopulasjonen, nedgang i pH-verdi i tarminnholdet og økt fare for sykdommer som kolikk og forfangenhet.<br /><br /><strong>Kommersielle kraftfôrblandinger</strong><br />Når vi skal vurdere mengde stivelse i rasjonen til hester må vi ta i betraktning at stivelse fra forskjellige typer korn ikke fordøyes like lett. Generelt er stivelse fra havre lett fordøyelig for enzymene i tynntarmen. Stivelse fra bygg, hvete og mais er vesentlig tyngre å fordøye i tynntarmen. For å bedre tynntarmsfordøyelsen av disse er det vanlig å male dem og i tillegg behandle med varme, trykk og damp. I moderne fôrindustri er dette svært mye brukt. Vanlig innhold av stivelse er i mais ca 670 gram per kg, bygg ca 500 gram per kg og i havre ca 350 gram per kg. I kraftfôrblandinger varierer innholdet av stivelse mye ut fra hvilken sammensetting blandingen har, men de fleste ligger innenfor 380 – 200 gram per kg.<br /><br /><strong>Hva bør du tenke på når du lager rasjoner med kraftfôr til hesten din</strong><br />Når vi leser dette kan det virke som om det er farlig å fôre hestene med stivelsesholdig kraftfôr. Det er det normalt ikke. Hester har fått korn i rasjonene sine gjennom hele vår kjente historie. Kornet tilførte hestene den ekstra næringen de trengte for å kunne tjene menneskene i landbruk, transport og ikke minst i krig. I dag er det oppgaver som sport og konkurransedyr som krever at hestene får ekstra tilskudd gjennom kraftfôret.<br /><br />Hvordan skal vi så bruke kraftfôret uten at det får negativ innvirkning på hesten. Det aller viktigste i denne sammenheng er at vi har kontroll på hvor mye stivelse hesten får i hvert måltid. En vanlig anbefaling er at mengden stivelse per måltid ikke bør overstige 1,5 gram stivelse per kg kroppsvekt. Det vil si at en hest på 500 kg ikke bør få mer enn 750 gram stivelse per måltid. Når du bruker PC-Horse til å sette opp rasjonene dine får du oversikt over den totale mengde stivelse i rasjonen. Dersom du fordeler dagsrasjonen i måltider (valget for Rasjonstildeling) får du også oppgitt hvor mye stivelse det blir til hvert måltid og du blir varslet om dette er for høyt. Du må da enten endre rasjonen eller øke antall fôringer per dag.<br /><br />Dersom du alltid bruker PC-Horse til å sette sammen rasjonene til hestene dine vil du ha god kontroll på at både grovfôrmengder og kraftfôrmengder er innenfor anbefalte grenser og du sikrer hesten en mest mulig balansert og sikker fôring.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hur har Du nytta av PC-Horse i samband med detta?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse är ett av världens mest kvalificerade hjälpmedel för utfodring av hästar. Du kan följa och hålla ordning på alla sorters hästar (ras, kön, vikt, hull, ålder, träningsintensitet, utegång, mm) och utfodra dem med färdig-att-använda-analyser på marknadens ledande foder samt kombinera dessa med dina egna foderanalyser (eurofins analyser kan läsas in direkt).</p>\r\n<p>Behoven för varje häst beräknas individuellt och när du ser en individ som avviker från det önskvärt normala i vikt eller beteende så kan du snabbt korrigera den hästens foderstat för att inte hamna i problem.</p>\r\n<p><strong>Några länkar:</strong></p>\r\n<p><strong><a href=\"index.php/sv/manual/demos\"><strong>Se en film om hur PC-Horse fungerar </strong></a></strong></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/manual/feed-lists/importfeedanalysis\"><strong>Hur Du läser in din grovfoderanalys direkt i programmet</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/news\"><strong>Se vilka foder som ingår i programmets ready-to-go foderlista (Garantifoderlistan)</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\"><strong>Tidigare månadsartiklar hittar du här</strong></a></p>\r\n<p><em><strong><a href=\"mailto:feedback@pc-horse.com\">Ge oss gärna ämnesförslag till kommande månadsartiklar</a></strong></em></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />','',1,81,'2013-12-27 22:55:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-02-28 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,9,'','',1,1718,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3169,3247,'Mars 2014 - Starch in horse rations','mars201444769','<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><i></i><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em>The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences institution. Dr. Dag Austbø and Dr. Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the continued development of PC-Horse and to secure that our calculations are based on established scientific data.</em></span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;The horse\'s ration consists either of roughage only (grass, hay or silage) or of a mixture of roughage and concentrates. A concentrate feed can consist solely of grains, such as oats and barley , or of concentrate mixtures that may contain several different ingredients such as oats , barley, corn, wheat (grain species) or other feeds such as beet pulp (with highly digestible fibre) , lucerne , soybean meal (a protein supplement) and vegetable oil (fat). Minerals and vitamins are commonly added to compound feeds.</p>\r\n<p><img alt=\"Stärkelse havre\" src=\"images-joomla/stories/seasons/Stärkelse_havre.jpg\" height=\"392\" width=\"550\" /><br /><br />In a compound feed, the various raw materials (especially grains) may have undergone feed-technology treatments, which, in addition to grinding, include heat, pressure and moisture. For grains, this is done mainly to increase the digestibility of starch.<br /><br />The horse is by nature a grass eater that does not obtain much starch directly from the feed itself. Nevertheless, it does have enzymes (amylase) in its small intestine to digest starch. The activity of these enzymes is lower than in animals more adapted to rations with higher starch content.<br /><br />Starch consists of large molecules that are broken down into simple sugars (glucose) by enzymes in the equine small intestine. This causes the horse\'s blood sugar (glucose) to rise considerably after meals containing starch. Blood sugar is regulated in the horse, as in man and other animals, by the activity of insulin.<br /><br />If we compare the amylase activity in the small intestine of pigs and horses, horse values are less than 10 % of those found in pigs. This means that there are limits to the amount of starch a horse can digest enzymatically in the small intestine. Too much digestible starch absorbed in the small intestine can cause muscle stiffness (tying up) and, in the worst case, rhabdomyolysis . There are individual differences between horses in the amount of starch they can tolerate in their ration. In general, ponies tolerate less than riding horses, trotters and thoroughbreds.<br /><br />Starch that is not digested and absorbed in the small intestine enters the caecum where the gut microbiota converts it into short-chain fatty acids (mainly acetic and propionic acid) and lactic acid. If too much starch is delivered to the caecum, it can cause imbalance in the microbial populations, a decrease in the pH value of intestinal contents and an increased risk of diseases such as colic and laminitis.<br /><br />When considering the amount of starch in rations for horses, we must take into consideration that the starches from different types of grains have different levels of digestibility. Generally, starch from oats is easily digested by the enzymes in the small intestine. Starch from barley, wheat and corn are significantly harder to digest in the small intestine. To improve small intestinal digestion of these starches it is common to grind the feed and additionally treat it with heat, pressure and steam. In the modern feed industry, these methods are widely used.<br /><br />A typical content of starch in maize is about 670 grams per kg. In barley it is about 500 grams per kg and in oats about 350 grams per kg. In compound feeds it can vary from 380 to 200 grams per kg.<br />When assessing the effect of starch in horse rations, we must take into account several factors. First we need to consider the type of horse, pony or big horse. We also need to know if the feed has undergone feed-technology treatment that alters its starch digestibility.<br /><br />A reader of all this may conclude that it is dangerous to feed horses with starchy concentrates. Normally though, this is not the case. Throughout the whole of history, grains have always been included in horses\' rations. Grains have given them the extra energy needed to serve man in agriculture, transport and especially in war. Today, activity in sports and competition means that horses must receive additional concentrates to meet their increased nutrient requirements.<br /><br />How should we feed the starch-containing concentrates to avoid a negative impact on the horse\'s health? The most important factor in this regard is to control how much starch the horse receives in each meal. A normal recommendation is that the amount of starch per meal should not exceed 1.5 grams per 100 kg body weight. This means that a horse of 500 kg body weight should not receive more than 750 grams of starch per meal. When using the PC–Horse program to set up your rations you get an overview of the total amount of starch in the actual ration. If you distribute the daily ration into meals (choose Meal Chart) the amount of starch per meal is calculated and you will be notified if this is too high. You must then either change the ration or increase the number of meals per day.<br /><br />If you always use PC -Horse to formulate your horse\'s rations you will be able to control roughage and concentrate quantities and ensure that amounts are in accordance with recommendations. This will ensure the most balanced and safest feeding for your horse(s).</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>What does this mean in practice?</strong><br />Daily intake of roughage varies based on feed quality, production classes, individual appetite and each individual\'s place in the herd hierarchy. This means that we must observe horses in a herd closely and make corrections to the feed offered each individual at night-time or early morning to avoid some individuals growing too fat or too thin.</p>\r\n<p><br /><a href=\"index.php/en/manual/demos\"><strong><strong>Watch a video on using PC-Horse</strong></strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/news/new-feedlist\"><strong>See what feeds are included in the program´s ready-to-go feed list</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/articles/topic-of-the-month/other-topics\"><strong>Previous month articles can be found here</strong></a></p>\r\n<p><em><strong>Give us topic suggestions for future monthly articles</strong></em></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />','',1,81,'2013-12-27 22:55:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-02-28 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,9,'','',1,1718,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3170,3248,'Mars 2014 - L’AMIDON DANS LES RATIONS DES CHEVAUX','mars201470651','<p>La ration journalière d\'un cheval est constituée de fourrage (pâturage, foin ou enrubannage) ou d\'un mélange de fourrage et de concentrés alimentaires principalement à base de céréales. Les concentrés peuvent être soi des céréales en l\'état telles qu\'avoine et orge, soit des mélanges concentrés (aliments complémentaires) contenant de nombreuses matières premières telles que : avoine, orge, maïs, blé (différentes espèces de céréales), pulpe de betterave (fibres hautement digestibles), luzerne, tourteaux de soja ou de colza, comme apports de protéines, et des huiles végétales (matières premières destinées à augmenter la concentration énergétique de la ration). Les aliments complémentaires sont également supplémentés en minéraux et vitamines. En plus du choix des matières premières d\'un aliment complémentaire, celle-ci, et principalement les céréales, peuvent avoir subi des traitements physiques variés, tels que le concassage, la mouture ou l\'aplatissement, souvent en combinaison avec l\'utilisation conjointe de la chaleur, de la pression et de l\'humidification. Pour les céréales ceci est destiné principalement à accroître la digestibilité de l\'amidon.</p>\r\n<p><img alt=\"Stärkelse havre\" src=\"images-joomla/stories/seasons/Stärkelse_havre.jpg\" height=\"392\" width=\"550\" /><br /><br />DIGESTION DE L\'ALIMENT</p>\r\n<p>Les compléments fabriqués à base de céréales sont riches en amidon, qui est un des constituants des graines, et qui fournit de l\'énergie au cheval, sous forme de glucides. L\'amidon est constitué de grosses molécules qui, sous l\'effet des enzymes, sont transformées en sucres simples (glucose), dans l\'intestin grêle du cheval. Le glucose est alors absorbé et passe rapidement dans le sang, où sa concentration peut très rapidement augmenter si le repas contient de grandes quantités d\'amidon (voir plus bas). Le niveau de la glycémie (taux de glucose dans le sang) est régulé, chez les mammifères, par l\'insuline, mais le relargage d\'insuline par le pancréas peut être insuffisant quand le cheval consomme de grosses quantités d\'amidon en trop peu de temps, celui d\'un repas.<br /><br />Herbivore par nature, les chevaux ne consomment pas beaucoup d\'amidon dans leur alimentation naturelle. Ils produisent cependant une enzyme dans l\'intestin grêle, l\'amylase, qui leur permet de digérer l\'amidon, mais leur production physiologique de cette enzyme est inférieure à celles d\'animaux dont l\'organisme est plus adapté à la consommation de grosses quantités d\'amidon. Comparée à l\'activité de l\'amylase dans un intestin de porc, celle du cheval est inférieure à 10% celle du porc ! Ceci signifie qu\'il y a des limites strictes à la quantité d\'amidon qu\'un cheval est capable de digérer de façon enzymatique dans son intestin grêle.<br /><br />Beaucoup d\'amidon digestible absorbé dans l\'intestin grêle peut entraîner de la myosite et dans les cas graves, aller jusqu\'au Coup de Sang. Il existe des différences individuelles entre chevaux quant à la quantité d\'amidon que chacun d\'eux est capable de digérer sans problème. En règle générale, poneys et chevaux de trait sont moins tolérants aux excès que les chevaux de selle, les trotteurs et les pur-sang.<br /><br />L\'amidon qui n\'est pas digéré et absorbé dans l\'intestin grêle, se retrouve dans le caecum et le colon, ou la fermentation microbienne convertit les glucides en AGV (acides gras volatils, principalement l\'acétique et le propionique, et un peu d\'acide lactique). Si de grandes quantités d\'amidon (voir ci-dessous) échappent à la digestion intestinale et se retrouvent rapidement dans le caecum et le colon, les fermentations induites vont provoquer des changements dans la population microbienne normale et abaisser le pH du contenu du gros intestin. Il faut éviter cette situation, car elle augmente considérablement les risques de coliques et de fourbure.</p>\r\n<p>CONCENTRES MANUFACTURES</p>\r\n<p>Quand vous formulez des rations avec des céréales ou des aliments complémentaires, vous devez considérer que la digestibilité de l\'amidon est différente selon la céréale dont il est issu. En général, l\'amidon d\'avoine est facilement dégradé par l\'amylase dans l\'intestin grêle, alors que les amidons de l\'orge, du blé et du maïs sont plus difficiles à digérer. Pour améliorer la digestion de ces amidons au niveau intestinal, il est donc habituel de les aplatir ou de les moudre, et de les exposer à la chaleur, la pression et la vapeur. Ces méthodes sont très utilisées par les fabricants d\'aliments pour chevaux.<br /><br />A titre de comparaison, la quantité moyenne d\'amidon par kg de grain est d\'environ 670 g pour le maïs, 500 g pour l\'orge et 350 g pour l\'avoine. Dans les aliments complémentaires, les valeurs moyennes en amidon sont généralement de 200 à 380 g/kg.</p>\r\n<p>A QUOI DEVEZ VOUS PENSER QUAND VOUS FORMULEZ LES RATIONS DE VOTRE CHEVAL ?</p>\r\n<p>A la lecture de ces lignes, il peut paraître dangereux de nourrir des chevaux avec des concentrés à base d\'amidon. Normalement ce n\'est pas le cas. On a nourri des chevaux avec des céréales depuis la nuit des temps. Ces céréales ont apporté aux chevaux des nutriments et l\'énergie nécessaires, pour qu\'ils rendent à l\'homme les services demandés par l\'agriculture, les transports et l\'armée. Aujourd\'hui le sport et la compétition demandent que les chevaux reçoivent un surplus d\'aliments concentrés pour couvrir leurs besoins énergétiques pendant leurs périodes d\'activité.<br /><br />Comment devons nous utiliser les concentrés à base d\'amidon pour éviter les aspects négatifs de l\'amidon sur la santé du cheval ? Le facteur le plus important de ce point de vue, est le contrôle de la quantité d\'amidon que le cheval reçoit à chaque repas. La recommandation classique est de ne pas dépasser un apport de 1,5 g/kg de PV, par repas. Ceci signifie qu\'un cheval de 500 kg ne doit pas recevoir plus de 750 g d\'amidon par repas. Quand vous utilisez le PC-Horse pour concevoir vos rations, celui-ci indique la totalité de l\'amidon distribué par 24 heures. Si vous fractionnez la ration journalière en repas (utilisez le document donnant les quantités par repas) la quantité d\'amidon par repas est calculée et une alarme vous prévient en cas d\'excès. Si un repas contient plus que les valeurs recommandées, vous pouvez réduire la concentration globale en amidon, de l\'aliment concentré ou augmenter le nombre de repas par jour.<br /><br />Quand vous utilisez PC-Horse pour formuler les rations de vos chevaux, vous pouvez contrôler les quantités de fourrage et de concentrés, et être sûrs que les quantités correspondent aux recommandations. En divisant la ration en un nombre suffisant de repas, vous pouvez aussi planifier une alimentation sécurisée de matières premières riches en amidon, tout en fournissant à vôtre cheval une alimentation équilibrée et sans danger.</p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />','',1,81,'2013-12-27 22:55:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-02-28 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,9,'','La ration journalière d\'un cheval est constituée de fourrage (pâturage, foin ou enrubannage) ou d\'un mélange de fourrage et de concentrés alimentaires principalement à base de céréales. Les concentrés peuvent être soi des céréales en l\'état telles qu\'avoine et orge, soit des mélanges concentrés (aliments complémentaires) contenant de nombreuses matières premières telles que : avoine, orge, maïs, blé (différentes espèces de céréales), pulpe de betterave (fibres hautement digestibles), luzerne, tourteaux de soja ou de colza, comme apports de protéines, et des huiles végétales (matières premières destinées à augmenter la concentration énergétique de la ration). Les aliments complémentaires sont également supplémentés en minéraux et vitamines. En plus du choix des matières premières d\'un aliment complémentaire, celle-ci, et principalement les céréales, peuvent avoir subi des traitements physiques variés, tels que le concassage, la mouture ou l\'aplatissement, souvent en combinaison avec l\'utilisation conjointe de la chaleur, de la pression et de l\'humidification. Pour les céréales ceci est destiné principalement à accroître la digestibilité de l\'amidon.',1,1718,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(3171,3249,'Mars 2014 - Stivelse i hestens fôrrasjon','mars20142722','<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><i></i><em><span style=\"line-height: 115%;\"><span style=\"font-size: x-small;\" size=\"2\"><span style=\"font-family: Arial;\" face=\"Arial\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><em>Artikkelen er skrevet av Dr. Dag Austbø ved Norges miljø- og biovitenskaplige universitet. Dr. Austbø og Dr. Knut Hove er to av nøkkelpersonene bak utviklingen av PC-Horse. Deres faglige arbeid og internasjonale nettverk bidrar til at programmets innhold &nbsp;og beregningsmodeller bygger på etablerte vitenskaplige data.</em></span></span></span></span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p>Hestens fôrrasjon består enten bare av grovfôr (gras, høy eller ensilasje) eller en blanding av grovfôr og kraftfôr. Kraftfôret kan være bare korn som havre og bygg, eller kraftfôrblandinger som kan inneholde flere ulike ingredienser, som havre, bygg, mais, hvete (kornarter) eller andre fôrtyper som roesnitter (høyt fordøyelig fiber), luserne, soyamel (proteinfôr) og vegetabilsk olje (fett). Kraftfôrblandingene er også tilsatt mineraler og vitaminer.<br />I tillegg til sammensettingen av kraftfôrblandingen kan de ulike råvarene (særlig korn) ha gjennomgått en fôrteknologisk behandling der man i tillegg til maling har behandlet med varme, trykk og fuktighet. For korn gjøres dette hovedsakelig for å påvirke fordøyeligheten av stivelse.</p>\r\n<p><img alt=\"Stärkelse havre\" src=\"images-joomla/stories/seasons/Stärkelse_havre.jpg\" height=\"392\" width=\"550\" /><br /><br /><strong>Fordøyelse av stivelse</strong><br />Stivelse består av store molekyler som kan brytes ned til enkle sukker (glukose) ved hjelp av enzymer i hestens tynntarm. Dette fører til at hestens blodsukker stiger vesentlig etter et måltid som inneholder stivelse. Blodsukkeret reguleres hos hesten som hos menneske og andre dyr ved hjelp av insulin.<br /><br />Hesten er fra naturens side en graseter som ikke får mye stivelse i fôret. Likevel har den enzymer i tynntarmen som kan fordøye stivelse. Aktiviteten av disse enzymene er imidlertid lavere enn hos dyr som er mer tilpasset en rasjon med stivelse. Dersom vi sammenligner amylaseaktivitet i tynntarmen til gris og hest så er denne hos hesten mindre enn 10 % av det vi finner hos gris. Dette betyr at det er begrensinger i hvor mye stivelse hesten kan fordøye enzymatisk i tynntarmen. Mye lettfordøyelig stivelse som absorberes i tynntarmen kan føre til muskelstivheter (tying up) og i verste fall krysslammelse. Det er individuelle forskjeller mellom hester i hvor mye stivelse de tåler i rasjonen. Generelt tåler ponnier mindre enn store foredlede hester som ridehester, travere og galopphester.<br /><br />Stivelse som ikke fordøyes og absorberes i tynntarmen kommer til blindtarmen der tarmmikrobene omsetter den til kortkjedede fettsyrer (mest eddiksyre og propionsyre) og melkesyre. Dersom det kommer for mye stivelse til blindtarmen kan dette skape ubalanse i mikrobepopulasjonen, nedgang i pH-verdi i tarminnholdet og økt fare for sykdommer som kolikk og forfangenhet.<br /><br /><strong>Kommersielle kraftfôrblandinger</strong><br />Når vi skal vurdere mengde stivelse i rasjonen til hester må vi ta i betraktning at stivelse fra forskjellige typer korn ikke fordøyes like lett. Generelt er stivelse fra havre lett fordøyelig for enzymene i tynntarmen. Stivelse fra bygg, hvete og mais er vesentlig tyngre å fordøye i tynntarmen. For å bedre tynntarmsfordøyelsen av disse er det vanlig å male dem og i tillegg behandle med varme, trykk og damp. I moderne fôrindustri er dette svært mye brukt. Vanlig innhold av stivelse er i mais ca 670 gram per kg, bygg ca 500 gram per kg og i havre ca 350 gram per kg. I kraftfôrblandinger varierer innholdet av stivelse mye ut fra hvilken sammensetting blandingen har, men de fleste ligger innenfor 380 – 200 gram per kg.<br /><br /><strong>Hva bør du tenke på når du lager rasjoner med kraftfôr til hesten din</strong><br />Når vi leser dette kan det virke som om det er farlig å fôre hestene med stivelsesholdig kraftfôr. Det er det normalt ikke. Hester har fått korn i rasjonene sine gjennom hele vår kjente historie. Kornet tilførte hestene den ekstra næringen de trengte for å kunne tjene menneskene i landbruk, transport og ikke minst i krig. I dag er det oppgaver som sport og konkurransedyr som krever at hestene får ekstra tilskudd gjennom kraftfôret.<br /><br />Hvordan skal vi så bruke kraftfôret uten at det får negativ innvirkning på hesten. Det aller viktigste i denne sammenheng er at vi har kontroll på hvor mye stivelse hesten får i hvert måltid. En vanlig anbefaling er at mengden stivelse per måltid ikke bør overstige 1,5 gram stivelse per kg kroppsvekt. Det vil si at en hest på 500 kg ikke bør få mer enn 750 gram stivelse per måltid. Når du bruker PC-Horse til å sette opp rasjonene dine får du oversikt over den totale mengde stivelse i rasjonen. Dersom du fordeler dagsrasjonen i måltider (valget for Rasjonstildeling) får du også oppgitt hvor mye stivelse det blir til hvert måltid og du blir varslet om dette er for høyt. Du må da enten endre rasjonen eller øke antall fôringer per dag.<br /><br />Dersom du alltid bruker PC-Horse til å sette sammen rasjonene til hestene dine vil du ha god kontroll på at både grovfôrmengder og kraftfôrmengder er innenfor anbefalte grenser og du sikrer hesten en mest mulig balansert og sikker fôring.</p>\r\n<hr />\r\n<p><b>Hvor stor nytte av PC-Horse har du i samband med dette?</b></p>\r\n<p><span>PC-Horse er et av verdens mest kvalifiserte hjelpemiddel for fôring av hester. Du kan følge med og holde orden på alle typer hester (rase, kjønn, vekt, hold, alder, treningsintensitet, utegang, mm) og fôre dem etter ferdig-til-bruk-analyser på markedets ledende hestefôr, samt kombinere disse med dine egne fôranalyser (Eurofins sine analyser kan leses inn i programmet automatisk). Næringsbehovet for hver enkelt hest beregnes individuelt. Dersom du ser en hest som avviker fra det normale eller ønskelige i vekt, utvikling eller adferd så kan du raskt korrigere hestens fôrplan for å rette på problemet.</span></p>\r\n<p><strong>Noen lenker:</strong><br /> <br /><a href=\"index.php/nb/manual/demos\">Se en film om hvordan PC-Horse fungerer</a> &nbsp;</p>\r\n<p><a href=\"index.php/nb/manual/feed-lists/importfeedanalysis\">Hvordan du leser inn din grovfôranalyse automatisk i programmet</a> <br /> <br /> <a href=\"index.php/nb/news\">Se hvilke fôr som inngår i programmets ready-to-go fôrliste (Garantifôrlisten)</a> <br /> <br /> <a href=\"index.php/nb/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\">Tidligere månedsartikler finner du her </a><br /> <br /><strong> <i>Gi oss gjerne forslag til emner for kommende månedsartikler </i></strong></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />','',1,81,'2013-12-27 22:55:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-02-28 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,9,'stivelse, stivelse i hestens forplan, stivelse i rasjonen','Hesten er fra naturens side en graseter som ikke får mye stivelse i fôret. Likevel har den enzymer i tynntarmen som kan fordøye stivelse. Aktiviteten av disse enzymene er imidlertid lavere enn hos dyr som er mer tilpasset en rasjon med stivelse. Dersom vi sammenligner amylaseaktivitet i tynntarmen til gris og hest så er denne hos hesten mindre enn 10 % av det vi finner hos gris. Dette betyr at det er begrensinger i hvor mye stivelse hesten kan fordøye enzymatisk i tynntarmen. Mye lettfordøyelig stivelse som absorberes i tynntarmen kan føre til muskelstivheter (tying up) og i verste fall krysslammelse. Det er individuelle forskjeller mellom hester i hvor mye stivelse de tåler i rasjonen. Generelt tåler ponnier mindre enn store foredlede hester som ridehester, travere og galopphester.',1,1718,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3172,3250,'Mars 2014 - Stivelse i hestens fôrrasjon','mars201490640','<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><i>Denna artikeln<em> är skriven av försteamanuensen Dr Dag Ausbø vid Universitet for miljø og biovitenskap i Norge. <span style=\"line-height: 115%;\"></span> </em> </i><em><span style=\"line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.</span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><br />Hestens fôrrasjon består enten bare av grovfôr (gras, høy eller ensilasje) eller en blanding av grovfôr og kraftfôr. Kraftfôret kan være bare korn som havre og bygg, eller kraftfôrblandinger som kan inneholde flere ulike ingredienser, som havre, bygg, mais, hvete (kornarter) eller andre fôrtyper som roesnitter (høyt fordøyelig fiber), luserne, soyamel (proteinfôr) og vegetabilsk olje (fett). Kraftfôrblandingene er også tilsatt mineraler og vitaminer.<br />I tillegg til sammensettingen av kraftfôrblandingen kan de ulike råvarene (særlig korn) ha gjennomgått en fôrteknologisk behandling der man i tillegg til maling har behandlet med varme, trykk og fuktighet. For korn gjøres dette hovedsakelig for å påvirke fordøyeligheten av stivelse.</p>\r\n<p><img alt=\"Stärkelse havre\" src=\"images-joomla/stories/seasons/Stärkelse_havre.jpg\" height=\"392\" width=\"550\" /><br /><br /><strong>Fordøyelse av stivelse</strong><br />Stivelse består av store molekyler som kan brytes ned til enkle sukker (glukose) ved hjelp av enzymer i hestens tynntarm. Dette fører til at hestens blodsukker stiger vesentlig etter et måltid som inneholder stivelse. Blodsukkeret reguleres hos hesten som hos menneske og andre dyr ved hjelp av insulin.<br /><br />Hesten er fra naturens side en graseter som ikke får mye stivelse i fôret. Likevel har den enzymer i tynntarmen som kan fordøye stivelse. Aktiviteten av disse enzymene er imidlertid lavere enn hos dyr som er mer tilpasset en rasjon med stivelse. Dersom vi sammenligner amylaseaktivitet i tynntarmen til gris og hest så er denne hos hesten mindre enn 10 % av det vi finner hos gris. Dette betyr at det er begrensinger i hvor mye stivelse hesten kan fordøye enzymatisk i tynntarmen. Mye lettfordøyelig stivelse som absorberes i tynntarmen kan føre til muskelstivheter (tying up) og i verste fall krysslammelse. Det er individuelle forskjeller mellom hester i hvor mye stivelse de tåler i rasjonen. Generelt tåler ponnier mindre enn store foredlede hester som ridehester, travere og galopphester.<br /><br />Stivelse som ikke fordøyes og absorberes i tynntarmen kommer til blindtarmen der tarmmikrobene omsetter den til kortkjedede fettsyrer (mest eddiksyre og propionsyre) og melkesyre. Dersom det kommer for mye stivelse til blindtarmen kan dette skape ubalanse i mikrobepopulasjonen, nedgang i pH-verdi i tarminnholdet og økt fare for sykdommer som kolikk og forfangenhet.<br /><br /><strong>Kommersielle kraftfôrblandinger</strong><br />Når vi skal vurdere mengde stivelse i rasjonen til hester må vi ta i betraktning at stivelse fra forskjellige typer korn ikke fordøyes like lett. Generelt er stivelse fra havre lett fordøyelig for enzymene i tynntarmen. Stivelse fra bygg, hvete og mais er vesentlig tyngre å fordøye i tynntarmen. For å bedre tynntarmsfordøyelsen av disse er det vanlig å male dem og i tillegg behandle med varme, trykk og damp. I moderne fôrindustri er dette svært mye brukt. Vanlig innhold av stivelse er i mais ca 670 gram per kg, bygg ca 500 gram per kg og i havre ca 350 gram per kg. I kraftfôrblandinger varierer innholdet av stivelse mye ut fra hvilken sammensetting blandingen har, men de fleste ligger innenfor 380 – 200 gram per kg.<br /><br /><strong>Hva bør du tenke på når du lager rasjoner med kraftfôr til hesten din</strong><br />Når vi leser dette kan det virke som om det er farlig å fôre hestene med stivelsesholdig kraftfôr. Det er det normalt ikke. Hester har fått korn i rasjonene sine gjennom hele vår kjente historie. Kornet tilførte hestene den ekstra næringen de trengte for å kunne tjene menneskene i landbruk, transport og ikke minst i krig. I dag er det oppgaver som sport og konkurransedyr som krever at hestene får ekstra tilskudd gjennom kraftfôret.<br /><br />Hvordan skal vi så bruke kraftfôret uten at det får negativ innvirkning på hesten. Det aller viktigste i denne sammenheng er at vi har kontroll på hvor mye stivelse hesten får i hvert måltid. En vanlig anbefaling er at mengden stivelse per måltid ikke bør overstige 1,5 gram stivelse per kg kroppsvekt. Det vil si at en hest på 500 kg ikke bør få mer enn 750 gram stivelse per måltid. Når du bruker PC-Horse til å sette opp rasjonene dine får du oversikt over den totale mengde stivelse i rasjonen. Dersom du fordeler dagsrasjonen i måltider (valget for Rasjonstildeling) får du også oppgitt hvor mye stivelse det blir til hvert måltid og du blir varslet om dette er for høyt. Du må da enten endre rasjonen eller øke antall fôringer per dag.<br /><br />Dersom du alltid bruker PC-Horse til å sette sammen rasjonene til hestene dine vil du ha god kontroll på at både grovfôrmengder og kraftfôrmengder er innenfor anbefalte grenser og du sikrer hesten en mest mulig balansert og sikker fôring.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hur har Du nytta av PC-Horse i samband med detta?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse är ett av världens mest kvalificerade hjälpmedel för utfodring av hästar. Du kan följa och hålla ordning på alla sorters hästar (ras, kön, vikt, hull, ålder, träningsintensitet, utegång, mm) och utfodra dem med färdig-att-använda-analyser på marknadens ledande foder samt kombinera dessa med dina egna foderanalyser (eurofins analyser kan läsas in direkt).</p>\r\n<p>Behoven för varje häst beräknas individuellt och när du ser en individ som avviker från det önskvärt normala i vikt eller beteende så kan du snabbt korrigera den hästens foderstat för att inte hamna i problem.</p>\r\n<p><strong>Några länkar:</strong></p>\r\n<p><strong><a href=\"index.php/sv/manual/demos\"><strong>Se en film om hur PC-Horse fungerar </strong></a></strong></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/manual/feed-lists/importfeedanalysis\"><strong>Hur Du läser in din grovfoderanalys direkt i programmet</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/news\"><strong>Se vilka foder som ingår i programmets ready-to-go foderlista (Garantifoderlistan)</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\"><strong>Tidigare månadsartiklar hittar du här</strong></a></p>\r\n<p><em><strong><a href=\"mailto:feedback@pc-horse.com\">Ge oss gärna ämnesförslag till kommande månadsartiklar</a></strong></em></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />','',1,81,'2013-12-27 22:55:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-02-28 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,9,'','',1,1718,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3173,3251,'Mars 2014 - Stärkelse i hästens foderranson','mars201422149','<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><i>Denna artikeln<em> är skriven av försteamanuensen Dr Dag Ausbø vid Universitet for miljø og biovitenskap i Norge. <span style=\"line-height: 115%;\"></span> </em> </i><em><span style=\"line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.</span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p>Hästens dagliga foder består antingen enbart av grovfoder (gräs, hö eller hösilage) eller en kombination av grovfoder och kraftfoder. Kraftfodret kan bestå av enbart spannmål som havre och korn, eller av kraftfoderblandningar som kan innehålla flera olika ingredienser - t.ex havre, korn, majs, vete eller andra fodertyper som befor (mycket lättsmält fiber), lusern, sojamjöl (proteinfoder) och vegetabilisk olja (fett). I kraftfoderblandningarna är det dessutom ofta tillsatt mineraler och vitaminer.<br /><br />Utöver innehållets sammansättning kan de olika råvarorna (i synnerhet spannmålen) ha genomgått en förteknologisk behandling där man, utöver malning, har behandlat dem med värme, tryck och fuktighet. För spannmål görs detta huvudsakligen för att påverka smältbarheten av stärkelse.</p>\r\n<p><img alt=\"Stärkelse havre\" src=\"images-joomla/stories/seasons/Stärkelse_havre.jpg\" height=\"392\" width=\"550\" /><br /><br /><strong>Matsmältning av stärkelse</strong></p>\r\n<p>Stärkelse består av stora molekyler som kan brytas ned till enkla sockerarter (glukos) med hjälp av enzymer i hästens tunntarm. Det leder till att hästens blodsocker stiger väsentligt efter en måltid som innehåller stärkelse. Blodsockret, i sin tur, regleras hos hästen som hos människor och andra djur med hjälp av insulin.<br /><br />Hästen är av naturen en gräsätare som inte får särskilt mycket stärkelse i fodret. Men likaväl har den enzymer i <em>tunntarmen</em> som kan smälta stärkelse. Effektiviteten hos dessa enzymer är emellertid lägre än hos andra djurslag som är mer anpassade till stärkelserik föda. När man jämför amylase-aktivitet i tunntarmen mellan gris och häst så är hästens effektivitet endast 10% av den som grisen har. Detta medför begränsningar för mängden stärkelse som hästen kan smälta enzymatiskt i tunntarmen. För mycket lättsmält stärkelse som absorberas i tunntarmen kan leda till muskelstelhet (tying up) och i värsta fall korsförlamning. Det föreligger individuella skillnader mellan olika hästar och hur mycket stärkelse de kan tåla i dagsgivan. Generellt tål ponnier mindre stärkelse än större förädlade hästar som ridhästar, travare och galopphästar.</p>\r\n<p>Stärkelse som inte smälts eller absorberas i tunntarmen kommer till <em>blindtarmen</em> där tarmmikroberna omsätter den till kortkedjade fettsyror (mest ättiksyra och propionsyra) och mjölksyra. Om det kommer för mycket stärkelse till blindtarmen kan detta ge obalans i mikrobfloran, nedsatt pH-värde i tarminnehållet en ökad risk för sjukdomar som kolik och fång.<br /><br /><br /><strong>Kommersiella kraftfoderblandingar</strong><br /><br />När man värderar mängden stärkelse i hästens dagsgiva måste man ta i beaktande att stärkelse från olika typer av spannmål inte smälts lika lätt. I allmänhet är stärkelsen från havre lättsmält för enzymerna i tunntarmen. Stärkelsen som kommer från korn, vete och majs är väsentligt svårare att förbränna i tunntarmen. För att underlätta detta brukar man mala spannmålen och dessutom behandla dem med värme, tryck och ånga. I den modferna foderindustrin är detta mycket vanligt. Ett normalt innehåll av stärkelse per kg foder är:</p>\r\n<p>- Majs ca 670 gr per kg<br data-mce-bogus=\"1\" />- Korn ca 500 gr per kg<br />- Havre ca 350 gr per kg</p>\r\n<p>I kraftfoderblandningar varierar naturligtvis mängden stärkelse mycket beroende på sammansättning, men de flesta ligger mellan 200 - 380 gram per kg.</p>\r\n<p><br /><br /><strong>Vad bör Du tänka på när du kraftfodrar din häst?</strong></p>\r\n<p>Efter att ha läst ovanstående text kanske du får uppfattningen att det är farligt att ge hästarna stärkelserikt foder. Det är det normalt sett inte. Hästar har fått spannmål i sina dagsransoner genom hela vår kända hästhistoria. Spannmål tillförde hästarna den extra näring som de behövde för att kunna hjälpa människan i lantbruket, i transporter och, inte minst, i krig. Idag är det helt andra uppgifter för hästarna, sport och tävling till exempel, som ställer ökade krav på extra tillskott av kraftfoder.<strong> </strong></p>\r\n<p>Men hur ska man då använda kraftfodret utan att det får negativa följder för hästen? Det allra viktigaste i sammanhanget är att du har kontroll på <em>hur mycket stärkelse hästen får i varje måltid.</em> En vanlig rekommendation är att mängden stärkelse<em> inte bör överstiga 1,5 gram stärkelse per kg kroppsvikt.</em> Det vill säga att en häst på 500 kg inte bör få mer än 750 gr stärkelse per måltid.</p>\r\n<p>När du använder PC-Horse för att sätta upp dagsransonerna (i versionerna PRO och KONSULT) får du redovisat den totala mängden stärkelse i ransonen. När du fördelar ransonen på de olika måltiderna får du stärkelsen redovisad för varje måltid och varnad om nivån blir för hög. Då kan du enkelt ändra foderstaten eller öka antalet måltider per dag för att komma tillrätta med problemet.<br /><br />Om du är smart nog att alltid använda PC-Horse för att göra dina foderstater så får du en god kontroll på både grovfodermängder och kraftfodermängder så att de ligger innanför rekommenderade gränser och säkerställer en balanserad och säker utfodring för din häst.<br /><br /></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hur har Du nytta av PC-Horse i samband med detta?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse är ett av världens mest kvalificerade hjälpmedel för utfodring av hästar. Du kan följa och hålla ordning på alla sorters hästar (ras, kön, vikt, hull, ålder, träningsintensitet, utegång, mm) och utfodra dem med färdig-att-använda-analyser på marknadens ledande foder samt kombinera dessa med dina egna foderanalyser (eurofins analyser kan läsas in direkt).</p>\r\n<p>Behoven för varje häst beräknas individuellt och när du ser en individ som avviker från det önskvärt normala i vikt eller beteende så kan du snabbt korrigera den hästens foderstat för att inte hamna i problem.</p>\r\n<p><strong>Några länkar:</strong></p>\r\n<p><strong><a href=\"index.php/sv/manual/demos\"><strong>Se en film om hur PC-Horse fungerar </strong></a></strong></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/manual/feed-lists/importfeedanalysis\"><strong>Hur Du läser in din grovfoderanalys direkt i programmet</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/news\"><strong>Se vilka foder som ingår i programmets ready-to-go foderlista (Garantifoderlistan)</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\"><strong>Tidigare månadsartiklar hittar du här</strong></a></p>\r\n<p><em><strong><a href=\"mailto:feedback@pc-horse.com\">Ge oss gärna ämnesförslag till kommande månadsartiklar</a></strong></em></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />','',1,81,'2013-12-27 22:55:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-02-28 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,9,'stärkelse, hästen utfodring, stärkelse i hästens dagsgiva, havre, fång, korsförlamning','Hästen är av naturen en gräsätare som inte får särskilt mycket stärkelse i fodret. Men likaväl har den enzymer i tunntarmen som kan smälta stärkelse. Effektiviteten hos dessa enzymer är emellertid lägre än hos andra djurslag som är mer anpassade till stärkelserik föda. När man jämför amylase-aktivitet i tunntarmen mellan gris och häst så är hästens effektivitet endast 10% av den som grisen har. Detta medför begränsningar för mängden stärkelse som hästen kan smälta enzymatiskt i tunntarmen. För mycket lättsmält stärkelse som absorberas i tunntarmen kan leda till muskelstelhet (tying up) och i värsta fall korsförlamning. Det föreligger individuella skillnader mellan olika hästar och hur mycket stärkelse de kan tåla i dagsgivan. Generellt tål ponnier mindre stärkelse än större förädlade hästar som ridhästar, travare och galopphästar.',1,1718,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3174,3252,'Världens bästa foderstatsprogram för en (1) krona!','discount46-140336361','<h2 style=\"text-align: center;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">Passa på att utnyttja vårt unika erbjudande. Prova PC-Horse* i 3 månader för en (1) krona!</span></h2>\r\n<h2 style=\"text-align: center;\"><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"enkrona\" src=\"images-joomla/stories/46-images/enkrona.jpg\" height=\"159\" width=\"159\" />&nbsp;&nbsp;<span style=\"font-size: 18pt; font-family: arial black,avant garde;\"> =&nbsp;</span> <img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"mini46\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/mini46.jpg\" height=\"93\" width=\"180\" /><br /><span style=\"font-size: 12pt;\">Inga bindningskrav eller tvång att förlänga - vi vill bara att Du ska få tillfälle att prova ett professionellt foderstatsprogram som alltid är uppdaterat med de senaste foderanalyser och som ger dig mer tid över till din häst.</span></h2>\r\n<h2 style=\"text-align: center;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">Allt Du behöver göra är att ladda ner programmet och installera det på Din dator (Windows)</span></h2>\r\n<p style=\"text-align: center;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">&nbsp;<a href=\"http://download.pc-horse.com/install/46install.exe\"><img alt=\"46downloadknapp\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/46downloadknapp.png\" height=\"50\" width=\"300\" /></a></span></p>\r\n<p style=\"text-align: center;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">Gå in på programmets licensbeställningssida. Fyll i Dina uppgifter och skriv in den här rabattkoden som är <strong>giltig till och med den 20 mars 2014</strong>:<a href=\"http://download.pc-horse.com/install/46install.exe\"><br /></a></span></p>\r\n<p style=\"text-align: center;\"><span style=\"font-size: 18pt; font-family: arial black,avant garde; color: #ff0000;\">XYZ123 <br data-mce-bogus=\"1\" />&nbsp;</span></p>\r\n<p style=\"text-align: center;\"><span style=\"font-size: 12pt; color: #000000;\">Betala din krona med bank- eller kreditkort.<br data-mce-bogus=\"1\" /></span></p>\r\n<p style=\"text-align: center;\"><span style=\"font-size: 12pt; color: #000000;\">Kolla att du fått priset en krona innan du betalar. Om så ej är fallet har rabattkoden antingen gått ut eller så har du skrivit in koden felaktigt.</span></p>\r\n<hr />\r\n<p><em>* PC-Horse Miniversion kan endast användas för en häst men du kan räkna hur många foderstater som helst för denna häst under licenstiden som är 3 månader. Foderstaterna kan skrivas ut och sparas. Du kan snabbt och enkelt lägga in Dina egna hö, hösilage och foderanalyser och de ligger kvar i programmet.</em></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p style=\"text-align: center;\"><span style=\"font-size: 12pt; color: #000000;\"><em>Om du senare vill förlänga din licens eller uppgradera till en högre version av PC-Horse så är det inga problem. Alla dina uppgifter om häst och foder ligger kvar och kan användas igen.<br data-mce-bogus=\"1\" /></em></span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',0,73,'2014-03-10 09:48:56',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-10 09:48:56','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,1,'','',1,22,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3175,3253,'Världens bästa foderstatsprogram för en (1) krona!','discount46-140371411','<h2 style=\"text-align: center;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">Passa på att utnyttja vårt unika erbjudande. Prova PC-Horse* i 3 månader för en (1) krona!</span></h2>\r\n<h2 style=\"text-align: center;\"><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"enkrona\" src=\"images-joomla/stories/46-images/enkrona.jpg\" height=\"159\" width=\"159\" />&nbsp;&nbsp;<span style=\"font-size: 18pt; font-family: arial black,avant garde;\"> =&nbsp;</span> <img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"mini46\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/mini46.jpg\" height=\"93\" width=\"180\" /><br /><span style=\"font-size: 12pt;\">Inga bindningskrav eller tvång att förlänga - vi vill bara att Du ska få tillfälle att prova ett professionellt foderstatsprogram som alltid är uppdaterat med de senaste foderanalyser och som ger dig mer tid över till din häst.</span></h2>\r\n<h2 style=\"text-align: center;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">Allt Du behöver göra är att ladda ner programmet och installera det på Din dator (Windows)</span></h2>\r\n<p style=\"text-align: center;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">&nbsp;<a href=\"http://download.pc-horse.com/install/46install.exe\"><img alt=\"46downloadknapp\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/46downloadknapp.png\" height=\"50\" width=\"300\" /></a></span></p>\r\n<p style=\"text-align: center;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">Gå in på programmets licensbeställningssida. Fyll i Dina uppgifter och skriv in den här rabattkoden som är <strong>giltig till och med den 20 mars 2014</strong>:<a href=\"http://download.pc-horse.com/install/46install.exe\"><br /></a></span></p>\r\n<p style=\"text-align: center;\"><span style=\"font-size: 18pt; font-family: arial black,avant garde; color: #ff0000;\">XYZ123 <br data-mce-bogus=\"1\" />&nbsp;</span></p>\r\n<p style=\"text-align: center;\"><span style=\"font-size: 12pt; color: #000000;\">Betala din krona med bank- eller kreditkort.<br data-mce-bogus=\"1\" /></span></p>\r\n<p style=\"text-align: center;\"><span style=\"font-size: 12pt; color: #000000;\">Kolla att du fått priset en krona innan du betalar. Om så ej är fallet har rabattkoden antingen gått ut eller så har du skrivit in koden felaktigt.</span></p>\r\n<hr />\r\n<p><em>* PC-Horse Miniversion kan endast användas för en häst men du kan räkna hur många foderstater som helst för denna häst under licenstiden som är 3 månader. Foderstaterna kan skrivas ut och sparas. Du kan snabbt och enkelt lägga in Dina egna hö, hösilage och foderanalyser och de ligger kvar i programmet.</em></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p style=\"text-align: center;\"><span style=\"font-size: 12pt; color: #000000;\"><em>Om du senare vill förlänga din licens eller uppgradera till en högre version av PC-Horse så är det inga problem. Alla dina uppgifter om häst och foder ligger kvar och kan användas igen.<br data-mce-bogus=\"1\" /></em></span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',0,73,'2014-03-10 09:48:56',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-10 09:48:56','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,1,'','',1,22,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3176,3254,'Världens bästa foderstatsprogram för en (1) krona!','discount46-140358987','<p><span style=\"font-size: 12pt;\">Nu har du chansen att prova ett riktigt foderstatsprogram. Inte en massa tabeller som du måste fylla i själv. Istället får du kompletta och uppdaterade analyser från alla ledande foderfirmor färdiga för användning. </span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 12pt;\">Passa på att utnyttja vårt unika erbjudande. Prova PC-Horse* i 3 månader för en (1) krona!</span></p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"enkrona\" src=\"images-joomla/stories/46-images/enkrona.jpg\" height=\"159\" width=\"159\" /><span style=\"font-family: arial black,avant garde;\"><strong><span style=\"font-size: 18pt;\">&nbsp; = &nbsp;<img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"mini\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/mini.jpg\" height=\"66\" width=\"180\" /></span></strong></span></p>\r\n<p style=\"text-align: left;\">&nbsp;<span style=\"font-size: 18pt; font-family: arial black,avant garde;\"></span><span style=\"font-size: 12pt; color: #000000;\">Inga bindningskrav eller tvång att förlänga - vi vill bara att Du ska få tillfälle att prova ett professionellt foderstatsprogram som alltid är uppdaterat med de senaste foderanalyser och som ger dig mer tid över till din häst.</span></p>\r\n<p style=\"text-align: left;\"><span style=\"font-size: 12pt; color: #000000;\">Allt Du behöver göra är att ladda ner programmet och installera det på Din dator (Windows)</span></p>\r\n<p style=\"text-align: left;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">&nbsp;<a href=\"http://download.pc-horse.com/install/46install.exe\"><img alt=\"46downloadknapp\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/46downloadknapp.png\" height=\"50\" width=\"300\" /></a></span></p>\r\n<p style=\"text-align: left;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">Gå in på programmets licensbeställningssida. Fyll i Dina uppgifter och skriv in den här rabattkoden som är <strong>giltig till och med den 20 mars 2014</strong>:<a href=\"http://download.pc-horse.com/install/46install.exe\"><br /></a></span></p>\r\n<p style=\"text-align: left;\"><span style=\"font-size: 18pt; font-family: arial black,avant garde; color: #ff0000;\"><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"ArrowR\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/ArrowR.jpg\" height=\"33\" width=\"35\" />&nbsp; PEPPER&nbsp; <img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"ArrowL\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/ArrowL.jpg\" height=\"33\" width=\"35\" /><br data-mce-bogus=\"1\" />&nbsp;</span></p>\r\n<p style=\"text-align: left;\"><span style=\"font-size: 12pt; color: #000000;\">Betala din krona med bank- eller kreditkort.<br data-mce-bogus=\"1\" /></span></p>\r\n<p style=\"text-align: left;\"><span style=\"font-size: 12pt; color: #000000;\">Kolla att du fått priset 1.0 SEK innan du betalar. Om så ej är fallet har rabattkoden antingen gått ut eller så har du skrivit in koden felaktigt. Detta meddelande visas alltid innan du skickas vidare till banken för betalning. \"Felaktiga\" köp till fullpris 99 kr återbetalas ej.</span></p>\r\n<p style=\"text-align: left;\"><span style=\"font-size: 12pt; color: #000000;\"><br /><img alt=\"46-confirmdiscountprice\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-confirmdiscountprice.png\" height=\"287\" width=\"397\" /><br /></span></p>\r\n<hr />\r\n<p style=\"text-align: left;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><em>* PC-Horse Miniversion kan endast användas för en häst men du kan räkna hur många foderstater som helst för denna häst under licenstiden som är 3 månader. Foderstaterna kan skrivas ut och sparas. Du kan snabbt och enkelt lägga in ditt eget hö, hösilage eller andra foder och de ligger kvar i programmet.</em></span></p>\r\n<p style=\"text-align: left;\"><span style=\"font-size: 10pt; color: #000000;\"><em>Om du senare vill förlänga din licens eller uppgradera till en högre version av PC-Horse så är det inga problem. Alla dina uppgifter om häst och foder ligger kvar och kan användas igen.<br data-mce-bogus=\"1\" /></em></span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',0,73,'2014-03-10 09:48:56',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-10 09:48:56','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,1,'hästsverige, foderstatsprogram, gratis foderstat','Passa på att utnyttja vårt unika erbjudande. Prova PC-Horse* i 3 månader för en (1) krona! Inga bindningskrav eller tvång att förlänga - vi vill bara att Du ska få tillfälle att prova ett professionellt foderstatsprogram som alltid är uppdaterat med de senaste foderanalyser och som ger dig mer tid över till din häst.',1,22,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3177,3255,'April 2014 - Hvilke enheder bruger vi for at angive energiindholdet i hestens foder?','april201428240','<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em><em>Denne artikel er skrevet af førsteamanuensis Dr. Dag Austbø ved <span style=\"font-size: x-small;\" size=\"2\"><span style=\"font-family: Arial;\" face=\"Arial\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><i>Norges miljø- og biovitenskaplige universitet</i></span></span></span>. Dag Austbø og professor Knut Hove er to af nøglepersonerne bag udviklingen af PC-Horse. Deres videnskabelige arbejde og internationale netværk sikrer at programmets faktaoplysninger og beregningsmodeller står på sikkert videnskapeæigt grundlag.</em></em></span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em><em><img alt=\"Svettig-travare roccamshots\" src=\"images-joomla/stories/seasons/Svettig-travare_roccamshots.jpg\" height=\"413\" width=\"550\" /></em></em></span></em></span><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em><em></em></em></span></em></span><em><br />Foto: Elina Björklund, Roccamshots</em></p>\r\n<p><strong>Det er vigtigt at kende energiindholdet</strong> i det foder vi giver hesten : Når hesten får mere energi end den bruger bliver den fed og får den for lidt energi bliver den mager. Sådan er det også med mennesker og andre dyr. I de fleste lande har man vedtaget officielle enheder for energi i foderet. På grund af forskellige traditioner er de officielle enheder forskellige, og EU har ingen fælles standard for hvordan energien i fodret til heste skal opgives. Dette skaber ofte problemer når kraftfoderblandinger fra England eller Tyskland markedsføres for eksempel i Skandinavien eller i Frankrig, eftersom man benytter andre energienheder end i produktionslandet.<br />Vi skai i denne artikel prøve at forklare dette nærmere og hjælpe læserne til at stille krav til korrekt mærking af energiindholdet når de køber importeret foder.<br /><br />Bruttoenergien er den energi som frigøres når foderets afbrændes , for eksempel i en laboratorieovn og der kun bliver aske tilbage. Bruttoenergien siger noget om foderets energiværdi for hesten, eftersom kroppens forbrænding, som foregår ved kropstemperatur, er langt mindre fuldstændig i forhold til forbrændingen i en ovn. Efter at hesten har spist og fordøjet en given mængde af et foder, udskiller den affald i form af gødning, urin, tarmgasser og varme. Eftersom dette affald er energiholdigt, bliver det til tabsposter i hestens energiregnskab. Mens bruttoenergien i et foder let kan måles i laboratoriet, er det nødvendigt med ressursekrævende dyreforsøg for for at bestemme hvor meget energi hesten kan få ud af et foder.</p>\r\n<p><strong>Fordøjelig energi</strong><br />Den enkleste måde at udtrykke energiværdien i et foder på er som Fordøjelig energi. Ved laboratorie analysen måles bruttoenergien af foderet i laboratoriet. I forsøg gives hesten en given mængde pr dag over flere dager. Alt gødning samles op og energiværdien i gødningen måles. Den fordøjelige energ i foderet er differensen mellem bruttoenergien hesten har optaget og energimængden i den opsamlede gødning.</p>\r\n<p>I Irland, England og Tyskland opgives energi indholdet i hestefoder som fordøjelig energi. Enheden som benyttes er MJ (Megajoule). I USA benyttes Megakalorier (MCal). Omregning gøres efter formlen: 1 MCal = 4,185 MJ.</p>\r\n<p><strong>Omsættelig energi</strong><br />Eftersom energien i både urin og tarmgas er tabsposter for hesten, kan vi gå et skridt videre i beregningen af hvad som er brugbar energi for hesten og fratrække enerigiværdien i disse tabsposter. Så får vi det som kaldes Omsættelig energi. Dette repræsenterer den del af energien fra foderet som bliver tilgængelig for kroppens mange funktioner. Den omsættelige energi giver dermed et mere præcist mål for foderets energiværdi for hesten end den fordøjelige energien.</p>\r\n<p>I Sverige og Finland angives energiindholdet i hestefoder som omsættelig energi. Enheden er MJ, og talværdien for den omsættelige energi er lavere end når vi opgiver det samme foders indhold af fordøjelig energi.</p>\r\n<p><strong>Nettoenergi</strong><br />Nettoenergien er den mest komplicerede at måle. Når vi i tillæg til energitabet via gødning, urin og tarmgass også måler energiomkostningerne ved fordøjelsesprocesserne og omsætningen af næringsstofferne som bliver absorberet fra foderet, får vi det som kaldes foderets Nettoenergi. Dette repræsenterer den del af foderets energi som hesten benytter til arbejde, til vækst og til at vedligeholde kroppen.</p>\r\n<p>I Norge, Danmark, Island, Nederland og Frankrike angives foderets energi som nettoenergi.<br />Enheden er Foderenhed til hest, og kaldes FEh i Norden,&nbsp;<span>EWpa</span> i Nederland og UFC i Frankrig.<br />Omregningen mellem nettoenergi opgivet som MJ og FEh er: FEh = MJ/9,414.</p>\r\n<p>Faktoren 9,414 er nettoenergiindholdet i 1 kg byg givet til hest.<br />Siden 1 FEh svarer til nettoenergien i 1 kg byg tildelses alle andre fodermidler en energiværdi opgivet i forhold til energiværdien i 1 kg byg. Eftersom 1 kg hø har energiværdien 0,5 FEh betyder dette at pr kg har høet halvt så meget nettoenergi som 1 kg byg.</p>\r\n<p><strong>Ordliste</strong><br />Dansk: Fordøjelig energi, Svensk: Smältbar energi, Engelsk: Digestible energy (DE)<br />Dansk: Omsættelig energi (OE), Svensk: Omsättbar energi (ME) Kaldes også metaboliserbar energi., Engelsk: Metabolizable energy (ME).<br />Dansk: Netto energi (NE), Svensk: Netto energi (NE), Engelsk: Net energy (NE)</p>\r\n<p>En skematisk fremstilling af forskellene mellem de forskellige måder at opgive energi indholdet i foder til hest kan du se af figuren neden under.</p>\r\n<p>&nbsp;<img alt=\"45energidiagram april14\" src=\"images-joomla/stories/seasons/45energidiagram_april14.png\" height=\"381\" width=\"550\" /></p>\r\n<p><strong>Hvor stor bliver forskellen i energiværdiene som beregnes i henhold til de forskellige systemer?</strong><br />Det er meget vigtigt at vide hvor meget energiværdiene ændrer sig når vi går fra Fordøjelig energi til Omsættelig energi og videre til Nettoenergi.<br />Fra Fordøjelig energi til Omsættelig energi (OE):<br />For kraftfoder: Energiværdien opgivet som MJ(OE) reduceres til ca 89 % af Fordøjelig energi.<br />For grovfoder: Energiværdien opgivet som MJ(OE) reduceres til ca 85 % af Fordøjelig energi .</p>\r\n<p>Fra Omsættelig energi (OE) til Netto energi (NE):<br />For kraftfoder: Energiværdien opgivet som MJ(NE) reduceres til ca 78,5 % af Omsættelig energi.<br />For grovfoder: Energiværdien opgvett som MJ(NE) reduceres til ca 59 % af Omsættelig energi.</p>\r\n<p>Når vi beregner Netto energien fra Omsættelig energi får vi først energien udtrykt som MJ. For at komme over til Foderenhed til hest (FEh) må vi dividere denne værdi i MJ med 9,414.</p>\r\n<p><strong>Hvorfor er det vigtigt at vi er klar over forskellene mellem de forskellige måder vi udtrykker energiindholdet i foderet på?</strong><br />I dag transporteres meget hestefoder fra land til land. Særlig kraftfoder sælges over landegrænserne. Foder produceret i f.eks England eller Tyskland sælges ofte også i lande som Sverige, Danmark og Norge. Foder produceret i Danmark sælges ofte også i Sverige og Norge. Eftersom de fleste kraftfo-derblandinger sælges i originallandets emballage, kræves der kendskap til de udenlandske energien-heder hvis man skal sammenligne energiindholdet i importfoder med hestefoder produceret i eget land.</p>\r\n<p>Der er altså ingen garanti for at energienheden i importfoder svarer til den energienhed som bruges i modtagerlandet. Et eksempel kan belyse dette:<br />I England opgives energien i Megajoule fordøjelig energi (MJ DE).<br />I Sverige må energiværdien regnes om til Megajoule omsættelig energi (MJ OE) når foderet skal bru-ges til at udregne foderplaner baceret på de officielle svenske normer. Eftersom dette ikke bliver gjort får foret i Sverige ca 11% for højt energiindhold. Hvis kraftfoderandelen af rationen er høj, for eksempel ved hård træning, kan dette i yderste konsekvens føre til at hestene bliver underfodret.</p>\r\n<p>I Norge og Danmark må energiindholdet i importeret foder omregnes til foderenhed til hest (FEh) hvis vi skal benytte danske behovsnormer. Enheden Mega Joule (MJ) er kun lidt anvendt i Danmark og skal omregnes til FEh. Mangel på en sådan omregning kan føre til både overfodring og under-fodring af hesten, afhængig af hvordan man bedømmer importfoderets energiindhold.</p>\r\n<p><strong>Er dette vanskeligt?</strong><br />Ja, det er vanskeligt at overskue systemmerne og hvordan der korrekt skal omregnes til gældende enhed i det enkelte land. PC-Horse har derfor taget dette alvorligt og kan nu dføre automatiske om-regninger af energiværdiene i fodertyper som sælges i flere lande. Hvor der er indgået aftale med foderproducenter og importører kan deres foder lægges op i hvore fodercenter, således at import-foder kan hentes automatisk ind til PC-Horse programmet med korrekt beregnet energindhold i henhold til gældende enhed i dit land. Vi anser dette som en stor tryghed både for importører af foder som for hestefolk der køber importfoder.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hvordan har Du gavn af PC-Horse i forbindelse med dette?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse er et af verdens mest kvalificerede hjælpemidler til fodringplanlægning for heste. Du kan følge og holde orden på hestene (race, køn, vægt, huld, alder, træningsintensitet, udegang, mm) og fodre dem med færdig foder –fra foderfirmaer samt kombinere disse med dine egne foderanalyser (eurofins analyser kan lægges ind direkte, dog ikke i DK endnu).</p>\r\n<p>Behovet for hver hest beregnes individuelt og hvis du har en hest som afviger fra det normale i vægt eller aktivitet så kan du hurtigt korrigere denne hests foderplan for at få fodringen til at passe.</p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" lang=\"da\"><a href=\"administrator/index.php/da/manual/demos\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Se en</span> <span class=\"hps\">video om brug af</span> <span class=\"hps\">PC Horse</span></span></a><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span> </span></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><a href=\"administrator/index.php/da/manual/feed-lists/importfeedanalysis\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Hvordan</span> <span class=\"hps\">du lægger</span> <span class=\"hps\">dit</span> <span class=\"hps\">foder</span> <span class=\"hps\">analyse</span> <span class=\"hps\">direkte i programmet</span></span></a></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><a href=\"administrator/index.php/da/news\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Se, hvad</span> <span class=\"hps\">foder</span> <span class=\"hps\">er inkluderet</span> <span class=\"hps\">i programmets</span> Danmarks<span class=\"hps\">liste</span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps atn\"></span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span></span></a></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><a href=\"administrator/index.php/da/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Foregående måned</span>s<span class=\"hps\">artikler</span> <span class=\"hps\">kan findes her</span></span></a></strong></span></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em><em>&nbsp; <span class=\"article_separator\"><br /></span></em></em></span></em></span></p>','',1,81,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,8,'energi for heste, energienheter i hestefoder, energi i foderet','Det er vigtigt at kende energiindholdet i det foder vi giver hesten : Når hesten får mere energi end den bruger bliver den fed og får den for lidt energi bliver den mager. Sådan er det også med mennesker og andre dyr. I de fleste lande har man vedtaget officielle enheder for energi i foderet. På grund af forskellige traditioner er de officielle enheder forskellige, og EU har ingen fælles standard for hvordan energien i fodret til heste skal opgives. Dette skaber ofte problemer når kraftfoderblandinger fra England eller Tyskland markedsføres for eksempel i Skandinavien eller i Frankrig, eftersom man benytter andre energienheder end i produktionslandet.',1,1769,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3178,3256,'Hvilke enheter bruker vi for å angi energiinnholdet i hestens fôr?','april201431564','<p><span><img alt=\"Svettig-travare roccamshots\" src=\"images-joomla/stories/seasons/Svettig-travare_roccamshots.jpg\" width=\"550\" height=\"413\" /></span><em><br />Foto: Elina Björklund, Roccamshots<br data-mce-bogus=\"1\" /></em></p>\r\n<p><span>Det er viktig å kjenne energiinnholdet i fôret vi gir hestene våre: Når hesten får mer energi en den bruker blir den feit, og får den for lite energi magrer den av. Slik er det også med folk og andre dyr. I de fleste land har man vedtatt offisielle enheter for energi i fôr. På grunn av ulike tradisjoner er de offisielle enhetene forskjellige, og EU har ingen felles standard for hvordan energien i fôret til hester skal oppgis. Dette skaper ofte problemer når kraftforblandinger fra England eller Tyskland markedsføres for eksempel i Skandinavia eller i Frankrike, siden man benytter andre energienheter enn i produksjonslandet.</span></p>\r\n<p><span>Vi skai i denne artikkelen prøve å forklare dette nærmere, og hjelpe leserne til å stille krav til korrekt merking av energiinnholdet når de kjøper importerte fôr.</span></p>\r\n<p><b><span>Bruttoenergien</span></b><span> er den energien som frigjøres når fôr brennes, for eksempel i en laboratorieovn, og det bare blir aske tilbake. Bruttoenergien sier lite om fôrets energiverdi for hesten, siden kroppens forbrenning, som foregår ved kroppstemperatur, er langt mindre fullstendig enn forbrenningen i en ovn. Etter at hesten har spist og fordøyd en gitt mengde av et fôr, skiller den ut avfall i form av gjødsel, urin, tarmgasser og varme. Siden dette avfallet er energiholdig, blir det tapsposter i hestens energiregnskap. Mens bruttoenergien i et fôr kan måles enkelt i laboratoriet, må det ressurskrevende dyreforsøk til for å bestemme hvor mye energi hesten kan få ut av et fôr. </span></p>\r\n<p><b><span>Fordøyelig energi<br /></span></b><span>Den enkleste måten å uttrykke energiverdien i fôr på er som <i>Fordøyelig energi</i>. Ved bestemmelsen måles <i>bruttoenergien</i> av fôret i laboratoriet. I forsøk gis hesten en gitt mengde per dag over flere dager. All gjødsel samles opp og energiverdien i gjødsla måles. Den <i>fordøyelige energien i fôret </i>er differansen mellom bruttoenergien hesten har spist og energimengden i den oppsamlede gjødsla. </span></p>\r\n<p><span>&nbsp;I Irland, England og Tyskland oppgis energi innholdet i hestefôr som <i>fordøyelig energi</i>. Enheten som benyttes er MJ (Megajoule). I USA benyttes Megakalorier (MCal). Omregning gjøres etter formelen: 1 MCal = 4,185 MJ.</span></p>\r\n<p><b><span>Omsettelig energi<br /></span></b><span>Siden energien i både urin og tarmgass er tapsposter for hesten, kan vi gå et skritt videre i beregningen av hva som er nyttig energi for hesten, og trekke fra enerigiverdien i disse tapspostene. Da får vi det som kalles <i>Omsettelig energi</i>. Dette representerer den delen av energien fra fôret som blir tilgjengelig for kroppens mange funksjoner. Den <i>omsettelige energien</i> gir dermer et mer nøyaktig mål for fôrets energiverdi for dyret enn den fordøyelige energien. </span></p>\r\n<p><span>I Sverige og Finland angis energiinnholdet i hestefôr som <i>omsettelig energi</i>. Enheten er MJ, og tallverdien for den omsettelige energien er lavere enn når vi oppgir det samme fôrets innhold av fordøyelig energi.</span></p>\r\n<p><b><span>Nettoenergi<br /></span></b><span>Nettoenergien er mest komplisert å måle. Når vi i tillegg til energitapet via gjødsel, urin og tarmgass også måler energikostnadene ved fordøyelsesprosessene og omsetningen av næringsstoffene som blir absorbert fra fôret, får vi det som kalles fôrets <i>Nettoenergi</i>. Dette representerer den delen av fôrets energi som hesten benytter til arbeid, til vekst og til å vedlikeholde kroppen. </span></p>\r\n<p><span>I Norge, Danmark, Island, Nederland og Frankrike angis fôrets energi som <i>nettoenergi</i>. Enheten er Fôrenhet til hest, og kalles FEh i Norden,&nbsp;<span>EWpa</span> i Nederland og UFC i Frankrike. Omregning mellom nettoenergi oppgitt som MJ og FEh er: FEh = MJ/9,414. Faktoren 9,414 er nettoenergiinnholdet i 1 kg bygg gitt til hest. </span></p>\r\n<p><span>Siden 1 FEh tilsvarer nettoenergien i 1 kg bygg får alle andre fôr sin energiverdi oppgitt i forhold til energiverdien i 1 kg bygg. Dersom 1 kg høy har energiverdien 0,5 FEh vil dette si at per kg har høyet halvparten så mye nettoenergi som 1 kg bygg.</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><b><span>Ordliste <br /></span></b><span>Norsk: Fordøyelig energi, Svensk: Smältbar energi, Engelsk: Digestible energy (DE)<br />Norsk: Omsettelig energi (OE), Svensk: Omsättbar energi (OE), Engelsk: Metabolizable energy (ME). Kalles også metaboliserbar energi.<br />Norsk: Netto energi (NE), Svensk: Netto energi (NE), Engelsk: Net energy (NE)</span></p>\r\n<p><span>En skjematisk fremstilling av forskjellene mellom de ulike måtene å oppgi energi innholdet i fôr til hest kan du se av figuren under.</span></p>\r\n<p><span><img alt=\"47energidiagram april14\" src=\"images-joomla/stories/seasons/47energidiagram_april14.png\" width=\"550\" height=\"378\" /><br /></span></p>\r\n<p><b><span>Hvor stor blir forskjellen i energiverdiene som beregnes i henhold til de ulike systemene?<br /></span></b><span>Det er meget nyttig å vite hvor mye energiverdiene endrer seg når vi går fra<b> Fordøyelig energi</b> til <b>Omsettelig energi</b> og videre til <b>Nettoenergi.</b></span></p>\r\n<p><b><span>Fra Fordøyelig energi til Omsettelig energi (OE):<br /></span></b><span>For kraftfôr: Energiverdien oppgitt som MJ(OE) reduseres til ca 89 % av Fordøyelig energi.<br />For grovfôr: Energiverdien oppgitt som MJ(OE) reduseres til ca 85 % av Fordøyelig energi .</span></p>\r\n<p><b><span>&nbsp;Fra Omsettelig energi (OE) til Netto energi (NE):<br /></span></b><span>For kraftfôr: Energiverdien oppgitt som MJ(NE) reduseres til ca 78,5 % av Omsettelig energi.<br />For grovfôr: Energiverdien oppgitt som MJ(NE) reduseres til ca 59 % av Omsettelig energi.</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;Når vi beregner Netto energi fra Omsettelig energi får vi først energien uttrykt som MJ. For å komme over til Fôrenhet til hest (FEh) må vi dividere denne verdien i MJ med 9,414.</span></p>\r\n<p><span></span><b><span>Hvorfor det det viktig at vi er klar over forskjellene mellom de ulike måtene å uttrykke energiinnholdet i fôr på?<br /></span></b><span>I dag selges mye hestefôr fra land til land. Særlig kraftfôr selges over landegrensene. Fôr produsert i f.eks England eller Tyskland selges ofte også i land som Sverige, Danmark og Norge. Fôr produsert i Sverige selges ofte i Danmark og Norge. Siden de fleste kraftfôr selges i originallandets emballasje, kreves det kjennskap til de utenlandske energienhetene hvis man skal sammenligne energiinnholdet i importfôr med hestefôr produsert i eget land. Det er altså ingen garanti for at energienheten i importfôr samsvarer med den energienheten som brukes i mottakerlandet. Et eksempel kan belyse dette: </span></p>\r\n<p><span>I England oppgis energien i Megajoule fordøyelig energi (MJ DE).<br />I Sverige må energiverdien regnes om til Megajoule omsettelig energi (MJ OE) når fôret skal brukes til å lage fôrplaner basert på de offisielle svenske normene. Dersom dette ikke blir gjort får fôret i Sverige ca 11% for høyt energi innhold. Dersom kraftfôrandelen av rasjonen er høy, for eksempel ved hard trening, kan dette i ytterste konsekvens føre til at hestene blir underfôret.</span></p>\r\n<p><span>I Norge og Danmark må energi innholdet i importerte fôr omregnes til fôrenhet til hest (FEh) dersom en skal benytte norske behovsnormer. Enheten Mega Joule (MJ) er lite kjent i Norge og svært få vet hvordan de omregner denne enheten til FEh. Mangel på slik omregning kan føre til både overfôring og underfôring av hesten, avhengig av hvordan man bedømmer importfôrets energiinnhold.</span></p>\r\n<p><span></span><b><span>Er dette vanskelig?<br /></span></b><span>Ja, det er vanskelig å skjønne systemene og hvordan det korrekt skal omregnes til gjeldende enhet i det enkelte land. PC-Horse har derfor tatt dette på alvor og vil nå gjøre automatiske omregninger av energiverdiene i fôrtyper som selges i flere land. Der det er gjort avtale med fôrprodusenter og importører kan deres fôr legges opp i vårt fôrsenter, slik at importfôrene kan lastes automatisk ned til PC-Horse programmet med korrekt beregnet energiinnhold i henhold til gjeldende enhet i ditt land. Vi anser dette som en stor trygghet både for importører og heste- og stalleiere som kjøper importfôr.</span></p>','',1,81,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,8,'','',1,1769,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3179,3257,'April 2014 - What are the units used to measure the energy content of horse feeds?','april201454748','<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em>The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences institution. Dr. Dag Austbø and Dr. Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the continued development of PC-Horse and to secure that our calculations are based on established scientific data.</em></span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><span style=\"line-height: 115%;\">It is important to know the energy content of the feed we give our horses. If a horse takes in more energy than it expends, it will grow fat. Too little energy coming in and the horse will lose weight. Most countries have adopted units for energy in feeds but, because of differing traditions, the official units vary between countries. This often creates problems when concentrate mixtures from England or Germany are marketed, for example, in Scandinavia or France, since the latter may use other energy units than those used in the country of origin.</span></span></p>\r\n<p>In this article we shall help explain these differences, and enable readers to obtain proper labelling of energy content when they buy imported feeds.</p>\r\n<p><strong><img alt=\"Svettig-travare roccamshots\" src=\"images-joomla/stories/seasons/Svettig-travare_roccamshots.jpg\" /><br /></strong><em>Photo: Elina Björklund, Roccamshots</em></p>\r\n<p><strong>Gross energy</strong><br />Gross energy is the energy released when a feed is burned, as in a laboratory oven, and only the ashes remain. Gross energy says little about the feeds energy value for the horse however. This is because the body\'s metabolism, which takes place at body temperature, is far less complete than combustion in a furnace. After the horse has eaten and digested a given quantity of a food, there will be losses in the form of faeces, urine, intestinal gases and heat. Since these losses are energy-containing, they have to be accounted for in a horse\'s energy balance. While gross energy of a feed can be measured easily in the laboratory, costly digestibility experiments are needed to determine how much energy any horse can obtain from a feed.</p>\r\n<p><strong>Digestible energy</strong><br />The easiest way to express the energy value of feeds is as digestible energy. In digestibility experiments the horse is given a certain amount of a feed for several days. All faeces is collected and its energy value is measured. The digestible energy of the feed is the difference between the gross energy of the feed and the energy in the collected faeces.</p>\r\n<p>In Ireland , England and Germany the energy content of horse feeds is given as units of digestible energy. The unit used is MJ (Megajoules). In the USA the unit is MCal (Mega calories). Conversion is done using the formula: 1 MCal = 4.185 MJ.</p>\r\n<p><strong>Metabolisable energy</strong><br />Since energy is also lost through urine and intestinal gases, we can go a step further in the calculation of a feed\'s energy value by subtracting these energy losses too. Then we get what is called metabolisable energy. This represents the portion of the energy from the feed that is available for the body\'s many functions. Metabolisable energy provides a more accurate measure of a feed\'s energy value for the animal than digestible energy.</p>\r\n<p>In Sweden and Finland the energy content of horse feeds is given as metabolisable energy. The unit is MJ, and the numerical value of metabolisable energy is lower than energy content given as digestible energy.</p>\r\n<p><strong>Net Energy</strong><br />Net energy is even more complicated to measure. When, in addition to energy losses via faeces, urine and intestinal gas we also measure the energy costs of digestion processes and the turnover of nutrients absorbed from the diet, we get what is called the feed\'s net energy. This represents the portion of feed energy that can be used by the horse for work, for growth, for the production of a foetus or milk and for the maintenance of the body.</p>\r\n<p>In Norway, Denmark, Iceland, the Netherlands and France, the feed energy is given as net energy.<br />The unit is feed units for horses, called FEh in Scandinavia, EWpa in the Netherlands and UFC in France.<br />Conversion between net energy given as MJ and as FEh is done with: FEh = MJ / 9.414.</p>\r\n<p>The factor 9.414 is the net energy content of 1 kg barley when utilized by the horse.<br />We express the net energy content of all other feeds relative to the energy value of 1 kg of barley. If 1 kg hay has an net energy value 0.5 FEh, this means that one kg of that hay has half as much net energy as 1 kg barley.</p>\r\n<p>A schematic representation of the differences between the various ways of expressing the energy content of horse feeds is shown in the chart below.</p>\r\n<p><img alt=\"44energidiagram april14\" src=\"images-joomla/stories/seasons/44energidiagram_april14.png\" height=\"454\" width=\"550\" /></p>\r\n<p><strong>What will be the difference in energy values calculated according to the different systems?</strong><br />It is very helpful to know how much energy values change when we go from digestible energy to metabolisable energy and to net energy.</p>\r\n<p><strong>From digestible energy (DE) to metabolisable energy (ME)</strong><br />For concentrates: Energy value in MJ (ME) is reduced to about 89% of the MJ given as DE.<br />For forage: Energy value entered as MJ (ME) is reduced to about 85 % of the MJ (DE) .</p>\r\n<p><strong>From metabolisable energy (ME) to net energy (NE)</strong><br />For concentrates: Energy value in MJ (NE) is reduced to approximately 78.5 % of MJ (ME).<br />For forage: Energy value in MJ (NE) is reduced to about 59 % of MJ (ME).</p>\r\n<p>When we calculate net energy from metabolisable energy, we first get an energy measurement as MJ. To calculate that energy as feed units for horses, we must, as noted, divide the MJ value by the energy content of 1 kg barley (9,414 MJ).</p>\r\n<p><strong>Why is it important to be aware of the different ways of expressing the energy content of feeds?</strong><br />Today many horse feeds are sold in a number of different countries. Concentrates especially are sold across borders. Concentrate mixtures produced in, for example, England or Germany can often be bought in countries such as Sweden, Denmark and Norway. Feeds produced in Sweden are sold in Denmark, Norway and other European countries. Since most of these concentrate mixtures are sold in bags printed up in the country of production, it requires knowledge of foreign energy units to correctly understand the energy content and to be able to recalculate to the units used in your country.</p>\r\n<p><strong>Is this complicated?</strong><br />Yes, it is difficult to understand the different systems and how to correctly recalculate between them. PC -Horse has taken this problem seriously and now offers automatic conversion of energy values of feeds sold in several countries. The PC-Horse team aim to increase the number of agreements with feed producers and importers, in order to enter new brands into our feed database. The energy content of feeds which download to the PC -Horse program will be presented to the program user with correct energy units for the user\'s country - a great help to both importers and horse owners alike.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>What does this mean in practice?</strong><br />Daily intake of roughage varies based on feed quality, production classes, individual appetite and each individual\'s place in the herd hierarchy. This means that we must observe horses in a herd closely and make corrections to the feed offered each individual at night-time or early morning to avoid some individuals growing too fat or too thin.</p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/manual/demos\"><strong><strong>Watch a video on using PC-Horse</strong></strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/news/new-feedlist\"><strong>See what feeds are included in the program´s ready-to-go feed list</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/articles/topic-of-the-month/other-topics\"><strong>Previous month articles can be found here</strong></a></p>\r\n<p><em><strong>Give us topic suggestions for future monthly articles</strong></em></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />','',1,81,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,8,'energy units in horse feed, energy in horse rations, horse feed energy','It is important to know the energy content of the feed we give our horses. If a horse takes in more energy than it expends, it will grow fat. Too little energy coming in and the horse will lose weight. Most countries have adopted units for energy in feeds but, because of differing traditions, the official units vary between countries. This often creates problems when concentrate mixtures from England or Germany are marketed, for example, in Scandinavia or France, since the latter may use other energy units than those used in the country of origin.',1,1769,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3180,3258,'Avril 2014 - Quelles sont les unités utilisées pour exprimer le contenu énergétique des aliments pour chevaux ?','april201424014','<p>Il est important de connaître la valeur énergétique des aliments que nous distribuons à nos chevaux. Quand un cheval consomme plus d\'énergie qu\'il n\'en dépense, il grossit. Trop peu d\'énergie consommé et le cheval maigrit. La plupart des pays ont adopté des unités pour l\'énergie contenue dans les aliments, mais à cause de différentes traditions, ces unités varient d\'un pays à l\'autre. Ceci crée souvent des problèmes quand des aliments complémentaires fabriqués en Angleterre ou en Allemagne et vendus en Scandinavie ou en France, par exemple, car les unités énergétiques utilisées dans ces pays sont différentes de celles des pays producteurs.<br />Cet article est destiné à expliquer ces différences, et à permettre aux lecteurs d\'obtenir les bonnes valeurs énergétiques sur les étiquettes, même sur des produits importés.</p>\r\n<p><img alt=\"Svettig-travare roccamshots\" src=\"images-joomla/stories/seasons/Svettig-travare_roccamshots.jpg\" height=\"413\" width=\"550\" /></p>\r\n<p><strong>Energie brute<br /></strong>L\'Energie brute, est l\'énergie libérée quand un aliment est brûlé, dans un four de laboratoire approprié et qu\'il ne reste plus que les cendres. Cependant cette Energie brute, renseigne très mal sur la valeur énergétique de l\'aliment, pour le cheval. Ceci vient du fait que le métabolisme du corps, qui se déroule à température corporelle, est nettement moins complète que la combustion dans un four. Après l\'ingestion et la digestion par le cheval, d\'une quantité donnée d\'aliments, il faut considérer les pertes sous forme de feces, d\'urine, de gaz intestinaux et de dégagement de chaleur. Ces pertes contenant de l\'énergie, elles doivent être prises en compte dans la balance énergétique globale du cheval. Alors qu\'il est facile de mesure l\'Energie brute dans un laboratoire, il est nécessaire de mettre en œuvre de couteuses expériences de mesure de digestibilité, pour déterminer la quantité d\'énergie qu\'un cheval va réellement retirer de l\'aliment ingéré.</p>\r\n<p><strong>Energie digestible</strong><br />La façon la plus facile d\'exprimer la valeur énergétique d\'un aliment est l\'Energie digestible. Dans des expériences de digestibilité, une quantité connue d\'aliment est donnée chaque jour à un cheval. Les feces sont collectés et leur valeur énergétique est mesurée en laboratoire. L\'Energie digestible de l\'aliment est la différence entre l\'Energie brute et l\'énergie mesurée dans les feces.<br />En Irlande, Grande Bretagne et Allemagne, la valeur énergétique des aliments est exprimée en Energie digestible. L\'unité utilisée est le MJ (Mégajoule). Aux Etats-Unis, on utilise la Mégacalorie (MCal). La formule de conversion est la suivante : 1 MCal = 4.185 MJ.</p>\r\n<p><strong>Energie métabolisable</strong><br />Du fait que de l\'énergie est aussi perdue par l\'urine et les gaz intestinaux, on peut faire un pas de plus vers le calcul de l\'énergie de l\'aliment, en soustrayant également ces pertes énergétiques. On obtient ainsi ce que l\'on nomme l\'Energie métabolisable. Ceci représente la part de l\'énergie alimentaire qui est disponible pour les nombreuses fonctions corporelles. L\'Energie métabolisable donne une mesure plus fine de la valeur énergétique d\'un aliment, disponible pour le cheval, que l\'Energie digestible.<br />En Suède et Finlande, l\'énergie des aliments pour chevaux est exprimée en Energie métabolisable. L\'unité est le MJ, et sa valeur numérique est inférieure à celle exprimant l\'Energie digestible.</p>\r\n<p><strong>Energie nette</strong><br />L\'Energie nette est encore plus compliquée à mesurer. Quand, en plus des pertes liées aux feces, à l\'urine et aux gaz intestinaux, on mesure le coût énergétique des processus de digestion et de la diversité des nutriments absorbés dans la ration, on obtient ce qu\'on appelle l\'Energie nette de l\'aliment. Ceci représente la fraction de l\'énergie de l\'aliment que le cheval peut utiliser pour le travail, la croissance, la production d\'un embryon ou de lait, et le maintient d\'un bon état général.<br />En Norvège, au Danemark, en Islande, aux Pays Bas et en France, les valeurs énergétiques sont exprimées en Energie Nette. L\'unité utilisée est l\'Unité Fourragère pour Chevaux, dénommée FEH en Scandinavie, VEP aux pays Bas et UFC en France. La formule de conversion entre UFC et MJ est la suivante : 1 UFC = 1 MJ / 9414<br />Le facteur 9.414 est la valeur de l\'Energie nette de 1 kg d\'orge consommé par un cheval. On exprime alors la valeur de l\'Energie nette de tous les autres aliments, par rapport à la valeur énergétique d\'1 kg d\'orge. Exemple : si 1 lg de foin a une Energie nette de 0.5 UFC, cela signifie qu\'1 kg de ce foin apporte la moitié de l\'Energie nette d\'1 kg d\'orge.<br />Ci-dessous une représentation schématique des différents moyens d\'exprimer la valeur énergétique des aliments pour chevaux.</p>\r\n<p><img alt=\"33energidiagram april14\" src=\"images-joomla/stories/seasons/33energidiagram_april14.png\" height=\"450\" width=\"550\" /></p>\r\n<p><strong>Quelle va être la différence en valeur énergétique, entre les différents systèmes ?</strong><br />Il est très utile de savoir de combien changent les valeurs énergétiques quand on passe de l\'Energie digestible à l\'Energie métabolisable et à l\'Energie nette.</p>\r\n<p>De l\'Energie digestible (ED) à l\'Energie métabolisable (EM)</p>\r\n<p>Pour les aliments concentrés : la valeur énergétique en MJ de l\' EM est réduite à environ 89% de l\'ED exprimée en MJ.<br />Pour les fourrages : la valeur énergétique en MJ (EM) est réduite à environ 85% de l\'ED en MJ</p>\r\n<p>De l\'Energie métabolisable (EM) à l\'Energie nette (EN)</p>\r\n<p>Pour les concentrés : La valeur en MJ (EN) est réduite à environ 78.5% de l\'EM en MJ<br />Pour les fourrages : La valeur énergétique en MJ (EN) est réduite à environ 59% de l\'EM en MJ</p>\r\n<p>Quand on calcul l\'Energie nette à partir de l\'Energie métabolisable, on obtient un résultat en MJ. Pour ensuite passer à l\'expression de l\'Energie nette en UFC, nous devons, comme expliqué plus haut, diviser la valeur en MJ par la valeur énergétique d\'1 kg d\'orge (9.414 MJ).</p>\r\n<p><strong>Pourquoi est-il important de connaître les différentes expressions de la valeur énergétique selon les pays considérés ?</strong><br />Aujourd\'hui, des aliments pour chevaux sont vendus dans de nombreux pays. Les compléments alimentaires franchissent souvent des frontières. Des productions britanniques ou allemandes, par exemple, peuvent être achetées souvent en Suède, Danemark ou Norvège. Des produits fabriqués en Suède, sont vendus au Danemark, en Norvège et dans d\'autres pays européens. Etant donné que la plupart des produits sont ensachés dans les pays d\'origine, avec impression sur les sacs, des valeurs telles qu\'utilisées localement, il est nécessaire de connaître le système utilisé dans le pays producteur, afin d\'être capable de corriger la valeur énergétique avant de l\'inclure dans le calcul de ration de votre propre pays.</p>\r\n<p><strong>Est-ce compliqué ?</strong><br />Oui, il est compliqué de comprendre les différents systèmes et de faire les conversions entre eux. PC-Horse a étudié le problème de près, et vous offre maintenant la conversion automatique des valeurs énergétiques des aliments vendus dans plusieurs pays. L\'équipe PC-Horse a pour but d\'augmenter le nombre des accords avec des fabricants et des importateurs d\'aliments, afin de rentrer de nouvelles gammes dans notre banque de données d\'aliments. La valeur énergétique des aliments qui sera chargée avec le programme PC-Horse se présentera dans le système des valeurs énergétiques, utilisé dans le pays de l\'utilisateur ; une aide importante qui devrait réjouir importateurs et propriétaires de chevaux.</p>','',1,81,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,8,'','Il est important de connaître la valeur énergétique des aliments que nous distribuons à nos chevaux. Quand un cheval consomme plus d\'énergie qu\'il n\'en dépense, il grossit. Trop peu d\'énergie consommé et le cheval maigrit. La plupart des pays ont adopté des unités pour l\'énergie contenue dans les aliments, mais à cause de différentes traditions, ces unités varient d\'un pays à l\'autre. Ceci crée souvent des problèmes quand des aliments complémentaires fabriqués en Angleterre ou en Allemagne et vendus en Scandinavie ou en France, par exemple, car les unités énergétiques utilisées dans ces pays sont différentes de celles des pays producteurs.\r\nCet article est destiné à expliquer ces différences, et à permettre aux lecteurs d\'obtenir les bonnes valeurs énergétiques sur les étiquettes, même sur des produits importés.',1,1769,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(3181,3259,'April 2014 - Hvilke enheter bruker vi for å angi energiinnholdet i hestens fôr?','april201472418','<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><span style=\"font-size: x-small;\" size=\"2\"><span style=\"font-family: Arial;\" face=\"Arial\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><em>Artikkelen er skrevet av Dr. Dag Austbø ved Norges miljø- og biovitenskaplige universitet. Dr. Austbø og Dr. Knut Hove er to av nøkkelpersonene bak utviklingen av PC-Horse. Deres faglige arbeid og internasjonale nettverk bidrar til at programmets innhold &nbsp;og beregningsmodeller bygger på etablerte vitenskaplige data.</em></span></span></span></span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><span><img alt=\"Svettig-travare roccamshots\" src=\"images-joomla/stories/seasons/Svettig-travare_roccamshots.jpg\" height=\"413\" width=\"550\" /><br /><em>Foto: Elina Björklund, Roccamshots</em><br /></span></p>\r\n<p><span>Det er viktig å kjenne energiinnholdet i fôret vi gir hestene våre: Når hesten får mer energi en den bruker blir den feit, og får den for lite energi magrer den av. Slik er det også med folk og andre dyr. I de fleste land har man vedtatt offisielle enheter for energi i fôr. På grunn av ulike tradisjoner er de offisielle enhetene forskjellige, og EU har ingen felles standard for hvordan energien i fôret til hester skal oppgis. Dette skaper ofte problemer når kraftforblandinger fra England eller Tyskland markedsføres for eksempel i Skandinavia eller i Frankrike, siden man benytter andre energienheter enn i produksjonslandet.</span></p>\r\n<p><span>Vi skai i denne artikkelen prøve å forklare dette nærmere, og hjelpe leserne til å stille krav til korrekt merking av energiinnholdet når de kjøper importerte fôr.</span></p>\r\n<p><b><span>Bruttoenergien</span></b><span> er den energien som frigjøres når fôr brennes, for eksempel i en laboratorieovn, og det bare blir aske tilbake. Bruttoenergien sier lite om fôrets energiverdi for hesten, siden kroppens forbrenning, som foregår ved kroppstemperatur, er langt mindre fullstendig enn forbrenningen i en ovn. Etter at hesten har spist og fordøyd en gitt mengde av et fôr, skiller den ut avfall i form av gjødsel, urin, tarmgasser og varme. Siden dette avfallet er energiholdig, blir det tapsposter i hestens energiregnskap. Mens bruttoenergien i et fôr kan måles enkelt i laboratoriet, må det ressurskrevende dyreforsøk til for å bestemme hvor mye energi hesten kan få ut av et fôr. </span></p>\r\n<p><b><span>Fordøyelig energi<br /></span></b><span>Den enkleste måten å uttrykke energiverdien i fôr på er som <i>Fordøyelig energi</i>. Ved bestemmelsen måles <i>bruttoenergien</i> av fôret i laboratoriet. I forsøk gis hesten en gitt mengde per dag over flere dager. All gjødsel samles opp og energiverdien i gjødsla måles. Den <i>fordøyelige energien i fôret </i>er differansen mellom bruttoenergien hesten har spist og energimengden i den oppsamlede gjødsla. </span></p>\r\n<p><span>&nbsp;I Irland, England og Tyskland oppgis energi innholdet i hestefôr som <i>fordøyelig energi</i>. Enheten som benyttes er MJ (Megajoule). I USA benyttes Megakalorier (MCal). Omregning gjøres etter formelen: 1 MCal = 4,185 MJ.</span></p>\r\n<p><b><span>Omsettelig energi<br /></span></b><span>Siden energien i både urin og tarmgass er tapsposter for hesten, kan vi gå et skritt videre i beregningen av hva som er nyttig energi for hesten, og trekke fra enerigiverdien i disse tapspostene. Da får vi det som kalles <i>Omsettelig energi</i>. Dette representerer den delen av energien fra fôret som blir tilgjengelig for kroppens mange funksjoner. Den <i>omsettelige energien</i> gir dermer et mer nøyaktig mål for fôrets energiverdi for dyret enn den fordøyelige energien. </span></p>\r\n<p><span>I Sverige og Finland angis energiinnholdet i hestefôr som <i>omsettelig energi</i>. Enheten er MJ, og tallverdien for den omsettelige energien er lavere enn når vi oppgir det samme fôrets innhold av fordøyelig energi.</span></p>\r\n<p><b><span>Nettoenergi<br /></span></b><span>Nettoenergien er mest komplisert å måle. Når vi i tillegg til energitapet via gjødsel, urin og tarmgass også måler energikostnadene ved fordøyelsesprosessene og omsetningen av næringsstoffene som blir absorbert fra fôret, får vi det som kalles fôrets <i>Nettoenergi</i>. Dette representerer den delen av fôrets energi som hesten benytter til arbeid, til vekst og til å vedlikeholde kroppen. </span></p>\r\n<p><span>I Norge, Danmark, Island, Nederland og Frankrike angis fôrets energi som <i>nettoenergi</i>. Enheten er Fôrenhet til hest, og kalles FEh i Norden,&nbsp;<span>EWpa</span> i Nederland og UFC i Frankrike. Omregning mellom nettoenergi oppgitt som MJ og FEh er: FEh = MJ/9,414. Faktoren 9,414 er nettoenergiinnholdet i 1 kg bygg gitt til hest. </span></p>\r\n<p><span>Siden 1 FEh tilsvarer nettoenergien i 1 kg bygg får alle andre fôr sin energiverdi oppgitt i forhold til energiverdien i 1 kg bygg. Dersom 1 kg høy har energiverdien 0,5 FEh vil dette si at per kg har høyet halvparten så mye nettoenergi som 1 kg bygg.</span></p>\r\n<p><b><span>Ordliste <br /></span></b><span>Norsk: Fordøyelig energi, Svensk: Smältbar energi, Engelsk: Digestible energy (DE)<br />Norsk: Omsettelig energi (OE), Svensk: Omsättbar energi (ME) <span>Kalles også metaboliserbar energi.</span>, Engelsk: Metabolizable energy (ME). <br />Norsk: Netto energi (NE), Svensk: Netto energi (NE), Engelsk: Net energy (NE)</span></p>\r\n<p><span>En skjematisk fremstilling av forskjellene mellom de ulike måtene å oppgi energi innholdet i fôr til hest kan du se av figuren under.</span></p>\r\n<p><span><img alt=\"47energidiagram april14\" src=\"images-joomla/stories/seasons/47energidiagram_april14.png\" height=\"378\" width=\"550\" /><br /></span></p>\r\n<p><b><span>Hvor stor blir forskjellen i energiverdiene som beregnes i henhold til de ulike systemene?<br /></span></b><span>Det er meget nyttig å vite hvor mye energiverdiene endrer seg når vi går fra<b> Fordøyelig energi</b> til <b>Omsettelig energi</b> og videre til <b>Nettoenergi.</b></span></p>\r\n<p><b><span>Fra Fordøyelig energi til Omsettelig energi (OE):<br /></span></b><span>For kraftfôr: Energiverdien oppgitt som MJ(OE) reduseres til ca 89 % av Fordøyelig energi.<br />For grovfôr: Energiverdien oppgitt som MJ(OE) reduseres til ca 85 % av Fordøyelig energi .</span></p>\r\n<p><b><span>&nbsp;Fra Omsettelig energi (OE) til Netto energi (NE):<br /></span></b><span>For kraftfôr: Energiverdien oppgitt som MJ(NE) reduseres til ca 78,5 % av Omsettelig energi.<br />For grovfôr: Energiverdien oppgitt som MJ(NE) reduseres til ca 59 % av Omsettelig energi.</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;Når vi beregner Netto energi fra Omsettelig energi får vi først energien uttrykt som MJ. For å komme over til Fôrenhet til hest (FEh) må vi dividere denne verdien i MJ med 9,414.</span></p>\r\n<p><span></span><b><span>Hvorfor det det viktig at vi er klar over forskjellene mellom de ulike måtene å uttrykke energiinnholdet i fôr på?<br /></span></b><span>I dag selges mye hestefôr fra land til land. Særlig kraftfôr selges over landegrensene. Fôr produsert i f.eks England eller Tyskland selges ofte også i land som Sverige, Danmark og Norge. Fôr produsert i Sverige selges ofte i Danmark og Norge. Siden de fleste kraftfôr selges i originallandets emballasje, kreves det kjennskap til de utenlandske energienhetene hvis man skal sammenligne energiinnholdet i importfôr med hestefôr produsert i eget land. Det er altså ingen garanti for at energienheten i importfôr samsvarer med den energienheten som brukes i mottakerlandet. Et eksempel kan belyse dette: </span></p>\r\n<p><span>I England oppgis energien i Megajoule fordøyelig energi (MJ DE).<br />I Sverige må energiverdien regnes om til Megajoule omsettelig energi (MJ OE) når fôret skal brukes til å lage fôrplaner basert på de offisielle svenske normene. Dersom dette ikke blir gjort får fôret i Sverige ca 11% for høyt energi innhold. Dersom kraftfôrandelen av rasjonen er høy, for eksempel ved hard trening, kan dette i ytterste konsekvens føre til at hestene blir underfôret.</span></p>\r\n<p><span>I Norge og Danmark må energi innholdet i importerte fôr omregnes til fôrenhet til hest (FEh) dersom en skal benytte norske behovsnormer. Enheten Mega Joule (MJ) er lite kjent i Norge og svært få vet hvordan de omregner denne enheten til FEh. Mangel på slik omregning kan føre til både overfôring og underfôring av hesten, avhengig av hvordan man bedømmer importfôrets energiinnhold.</span></p>\r\n<p><span></span><b><span>Er dette vanskelig?<br /></span></b><span>Ja, det er vanskelig å skjønne systemene og hvordan det korrekt skal omregnes til gjeldende enhet i det enkelte land. PC-Horse har derfor tatt dette på alvor og vil nå gjøre automatiske omregninger av energiverdiene i fôrtyper som selges i flere land. Der det er gjort avtale med fôrprodusenter og importører kan deres fôr legges opp i vårt fôrsenter, slik at importfôrene kan lastes automatisk ned til PC-Horse programmet med korrekt beregnet energiinnhold i henhold til gjeldende enhet i ditt land. Vi anser dette som en stor trygghet både for importører og heste- og stalleiere som kjøper importfôr.</span></p>\r\n<hr />\r\n<p><b>Hvor stor nytte av PC-Horse har du i samband med dette?</b></p>\r\n<p><span>PC-Horse er et av verdens mest kvalifiserte hjelpemiddel for fôring av hester. Du kan følge med og holde orden på alle typer hester (rase, kjønn, vekt, hold, alder, treningsintensitet, utegang, mm) og fôre dem etter ferdig-til-bruk-analyser på markedets ledende hestefôr, samt kombinere disse med dine egne fôranalyser (Eurofins sine analyser kan leses inn i programmet automatisk). Næringsbehovet for hver enkelt hest beregnes individuelt. Dersom du ser en hest som avviker fra det normale eller ønskelige i vekt, utvikling eller adferd så kan du raskt korrigere hestens fôrplan for å rette på problemet.</span></p>\r\n<p><strong>Noen lenker:</strong><br /> <br /><a href=\"index.php/nb/manual/demos\">Se en film om hvordan PC-Horse fungerer</a> &nbsp;</p>\r\n<p><a href=\"index.php/nb/manual/feed-lists/importfeedanalysis\">Hvordan du leser inn din grovfôranalyse automatisk i programmet</a> <br /> <br /> <a href=\"index.php/nb/news\">Se hvilke fôr som inngår i programmets ready-to-go fôrliste (Garantifôrlisten)</a> <br /> <br /> <a href=\"index.php/nb/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\">Tidligere månedsartikler finner du her </a><br /> <br /><strong> <i>Gi oss gjerne forslag til emner for kommende månedsartikler </i></strong></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p><span><span class=\"article_separator\">&nbsp;</span></span></p>','',1,81,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,8,'energiinnhold i hestefor, Fordøyelig energi, omsettelig energi, brutto energi, energi for hester','Det er viktig å kjenne energiinnholdet i fôret vi gir hestene våre: Når hesten får mer energi en den bruker blir den feit, og får den for lite energi magrer den av. Slik er det også med folk og andre dyr. I de fleste land har man vedtatt offisielle enheter for energi i fôr. På grunn av ulike tradisjoner er de offisielle enhetene forskjellige, og EU har ingen felles standard for hvordan energien i fôret til hester skal oppgis. Dette skaper ofte problemer når kraftforblandinger fra England eller Tyskland markedsføres for eksempel i Skandinavia eller i Frankrike, siden man benytter andre energienheter enn i produksjonslandet.',1,1769,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3182,3260,'Hvilke enheter bruker vi for å angi energiinnholdet i hestens fôr?','april201478134','<p><span><img alt=\"Svettig-travare roccamshots\" src=\"images-joomla/stories/seasons/Svettig-travare_roccamshots.jpg\" width=\"550\" height=\"413\" /></span><em><br />Foto: Elina Björklund, Roccamshots<br data-mce-bogus=\"1\" /></em></p>\r\n<p><span>Det er viktig å kjenne energiinnholdet i fôret vi gir hestene våre: Når hesten får mer energi en den bruker blir den feit, og får den for lite energi magrer den av. Slik er det også med folk og andre dyr. I de fleste land har man vedtatt offisielle enheter for energi i fôr. På grunn av ulike tradisjoner er de offisielle enhetene forskjellige, og EU har ingen felles standard for hvordan energien i fôret til hester skal oppgis. Dette skaper ofte problemer når kraftforblandinger fra England eller Tyskland markedsføres for eksempel i Skandinavia eller i Frankrike, siden man benytter andre energienheter enn i produksjonslandet.</span></p>\r\n<p><span>Vi skai i denne artikkelen prøve å forklare dette nærmere, og hjelpe leserne til å stille krav til korrekt merking av energiinnholdet når de kjøper importerte fôr.</span></p>\r\n<p><b><span>Bruttoenergien</span></b><span> er den energien som frigjøres når fôr brennes, for eksempel i en laboratorieovn, og det bare blir aske tilbake. Bruttoenergien sier lite om fôrets energiverdi for hesten, siden kroppens forbrenning, som foregår ved kroppstemperatur, er langt mindre fullstendig enn forbrenningen i en ovn. Etter at hesten har spist og fordøyd en gitt mengde av et fôr, skiller den ut avfall i form av gjødsel, urin, tarmgasser og varme. Siden dette avfallet er energiholdig, blir det tapsposter i hestens energiregnskap. Mens bruttoenergien i et fôr kan måles enkelt i laboratoriet, må det ressurskrevende dyreforsøk til for å bestemme hvor mye energi hesten kan få ut av et fôr. </span></p>\r\n<p><b><span>Fordøyelig energi<br /></span></b><span>Den enkleste måten å uttrykke energiverdien i fôr på er som <i>Fordøyelig energi</i>. Ved bestemmelsen måles <i>bruttoenergien</i> av fôret i laboratoriet. I forsøk gis hesten en gitt mengde per dag over flere dager. All gjødsel samles opp og energiverdien i gjødsla måles. Den <i>fordøyelige energien i fôret </i>er differansen mellom bruttoenergien hesten har spist og energimengden i den oppsamlede gjødsla. </span></p>\r\n<p><span>&nbsp;I Irland, England og Tyskland oppgis energi innholdet i hestefôr som <i>fordøyelig energi</i>. Enheten som benyttes er MJ (Megajoule). I USA benyttes Megakalorier (MCal). Omregning gjøres etter formelen: 1 MCal = 4,185 MJ.</span></p>\r\n<p><b><span>Omsettelig energi<br /></span></b><span>Siden energien i både urin og tarmgass er tapsposter for hesten, kan vi gå et skritt videre i beregningen av hva som er nyttig energi for hesten, og trekke fra enerigiverdien i disse tapspostene. Da får vi det som kalles <i>Omsettelig energi</i>. Dette representerer den delen av energien fra fôret som blir tilgjengelig for kroppens mange funksjoner. Den <i>omsettelige energien</i> gir dermer et mer nøyaktig mål for fôrets energiverdi for dyret enn den fordøyelige energien. </span></p>\r\n<p><span>I Sverige og Finland angis energiinnholdet i hestefôr som <i>omsettelig energi</i>. Enheten er MJ, og tallverdien for den omsettelige energien er lavere enn når vi oppgir det samme fôrets innhold av fordøyelig energi.</span></p>\r\n<p><b><span>Nettoenergi<br /></span></b><span>Nettoenergien er mest komplisert å måle. Når vi i tillegg til energitapet via gjødsel, urin og tarmgass også måler energikostnadene ved fordøyelsesprosessene og omsetningen av næringsstoffene som blir absorbert fra fôret, får vi det som kalles fôrets <i>Nettoenergi</i>. Dette representerer den delen av fôrets energi som hesten benytter til arbeid, til vekst og til å vedlikeholde kroppen. </span></p>\r\n<p><span>I Norge, Danmark, Island, Nederland og Frankrike angis fôrets energi som <i>nettoenergi</i>. Enheten er Fôrenhet til hest, og kalles FEh i Norden,&nbsp;<span>EWpa</span> i Nederland og UFC i Frankrike. Omregning mellom nettoenergi oppgitt som MJ og FEh er: FEh = MJ/9,414. Faktoren 9,414 er nettoenergiinnholdet i 1 kg bygg gitt til hest. </span></p>\r\n<p><span>Siden 1 FEh tilsvarer nettoenergien i 1 kg bygg får alle andre fôr sin energiverdi oppgitt i forhold til energiverdien i 1 kg bygg. Dersom 1 kg høy har energiverdien 0,5 FEh vil dette si at per kg har høyet halvparten så mye nettoenergi som 1 kg bygg.</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><b><span>Ordliste <br /></span></b><span>Norsk: Fordøyelig energi, Svensk: Smältbar energi, Engelsk: Digestible energy (DE)<br />Norsk: Omsettelig energi (OE), Svensk: Omsättbar energi (OE), Engelsk: Metabolizable energy (ME). Kalles også metaboliserbar energi.<br />Norsk: Netto energi (NE), Svensk: Netto energi (NE), Engelsk: Net energy (NE)</span></p>\r\n<p><span>En skjematisk fremstilling av forskjellene mellom de ulike måtene å oppgi energi innholdet i fôr til hest kan du se av figuren under.</span></p>\r\n<p><span><img alt=\"47energidiagram april14\" src=\"images-joomla/stories/seasons/47energidiagram_april14.png\" width=\"550\" height=\"378\" /><br /></span></p>\r\n<p><b><span>Hvor stor blir forskjellen i energiverdiene som beregnes i henhold til de ulike systemene?<br /></span></b><span>Det er meget nyttig å vite hvor mye energiverdiene endrer seg når vi går fra<b> Fordøyelig energi</b> til <b>Omsettelig energi</b> og videre til <b>Nettoenergi.</b></span></p>\r\n<p><b><span>Fra Fordøyelig energi til Omsettelig energi (OE):<br /></span></b><span>For kraftfôr: Energiverdien oppgitt som MJ(OE) reduseres til ca 89 % av Fordøyelig energi.<br />For grovfôr: Energiverdien oppgitt som MJ(OE) reduseres til ca 85 % av Fordøyelig energi .</span></p>\r\n<p><b><span>&nbsp;Fra Omsettelig energi (OE) til Netto energi (NE):<br /></span></b><span>For kraftfôr: Energiverdien oppgitt som MJ(NE) reduseres til ca 78,5 % av Omsettelig energi.<br />For grovfôr: Energiverdien oppgitt som MJ(NE) reduseres til ca 59 % av Omsettelig energi.</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;Når vi beregner Netto energi fra Omsettelig energi får vi først energien uttrykt som MJ. For å komme over til Fôrenhet til hest (FEh) må vi dividere denne verdien i MJ med 9,414.</span></p>\r\n<p><span></span><b><span>Hvorfor det det viktig at vi er klar over forskjellene mellom de ulike måtene å uttrykke energiinnholdet i fôr på?<br /></span></b><span>I dag selges mye hestefôr fra land til land. Særlig kraftfôr selges over landegrensene. Fôr produsert i f.eks England eller Tyskland selges ofte også i land som Sverige, Danmark og Norge. Fôr produsert i Sverige selges ofte i Danmark og Norge. Siden de fleste kraftfôr selges i originallandets emballasje, kreves det kjennskap til de utenlandske energienhetene hvis man skal sammenligne energiinnholdet i importfôr med hestefôr produsert i eget land. Det er altså ingen garanti for at energienheten i importfôr samsvarer med den energienheten som brukes i mottakerlandet. Et eksempel kan belyse dette: </span></p>\r\n<p><span>I England oppgis energien i Megajoule fordøyelig energi (MJ DE).<br />I Sverige må energiverdien regnes om til Megajoule omsettelig energi (MJ OE) når fôret skal brukes til å lage fôrplaner basert på de offisielle svenske normene. Dersom dette ikke blir gjort får fôret i Sverige ca 11% for høyt energi innhold. Dersom kraftfôrandelen av rasjonen er høy, for eksempel ved hard trening, kan dette i ytterste konsekvens føre til at hestene blir underfôret.</span></p>\r\n<p><span>I Norge og Danmark må energi innholdet i importerte fôr omregnes til fôrenhet til hest (FEh) dersom en skal benytte norske behovsnormer. Enheten Mega Joule (MJ) er lite kjent i Norge og svært få vet hvordan de omregner denne enheten til FEh. Mangel på slik omregning kan føre til både overfôring og underfôring av hesten, avhengig av hvordan man bedømmer importfôrets energiinnhold.</span></p>\r\n<p><span></span><b><span>Er dette vanskelig?<br /></span></b><span>Ja, det er vanskelig å skjønne systemene og hvordan det korrekt skal omregnes til gjeldende enhet i det enkelte land. PC-Horse har derfor tatt dette på alvor og vil nå gjøre automatiske omregninger av energiverdiene i fôrtyper som selges i flere land. Der det er gjort avtale med fôrprodusenter og importører kan deres fôr legges opp i vårt fôrsenter, slik at importfôrene kan lastes automatisk ned til PC-Horse programmet med korrekt beregnet energiinnhold i henhold til gjeldende enhet i ditt land. Vi anser dette som en stor trygghet både for importører og heste- og stalleiere som kjøper importfôr.</span></p>','',1,81,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,8,'','',1,1769,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3183,3261,'April 2014 - Vilka enheter gäller för beräkning av energi i hästfoder?','april201437109','<hr />\r\n<p><i>Denna artikeln<em> är skriven av försteamanuensen Dr Dag Ausbø vid Universitet for miljø og biovitenskap i Norge. <span style=\"line-height: 115%;\"></span> </em> </i><em><span style=\"line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.</span></em></p>\r\n<hr />\r\n<p><span><img alt=\"Svettig-travare roccamshots\" src=\"images-joomla/stories/seasons/Svettig-travare_roccamshots.jpg\" height=\"413\" width=\"550\" /><em><br />Foto: Elina Björklund, Roccamshots</em></span></p>\r\n<p><span>Det är viktigt att känna till energiinnehållet i det foder vi ger till hästen. När hästen får mer energi än den förbrukar blir den fet, och får den för lite energi så tappar den hull. Samma sak gäller för oss människor och för andra djurslag. I de flesta länder finns officiellt angivna enheter och värden för energi i foder. Som en följd av olika traditioner är skiljer sig dessa officiella enheter mellan länder. EU har till exempel ingen gemensam standard för hur energi i hästfoder ska uppges. Detta medför problem när kraftfoderblandningar från England eller Tyskland marknadsförs i Skandinavien eller i Frankrike eftersom man där använder andra energienheter än de som gäller i produktionslandet. I denna artikel ska vi försöka förklara detta som en hjälp för Dig förstå och att kunna ställa krav på korrekt märkning av fodrets energiinnehåll om Du köper importerat foder.<br data-mce-bogus=\"1\" /></span></p>\r\n<p><b><span>Bruttoenergin</span></b><span> är den energi som frigörs när fodret förbränns, t.ex i en laboratorieugn så att det bara återstår aska. Bruttoenergin säjer inte särskilt mycket om fodrets energivärde för hästen eftersom kroppens förbränning, som föregår vid kroppstemperatur, är långt mindre fullständig än den förbränning som sker i en ugn. Efter att hästen har ätit och förbrännt en given mängd av fodret skiljer den ut avfall i form av gödsel, urin, tarmgaser och värme. Detta avfall innehåller ju också energi. Därför uppstår minusposter i hästens \"energibokföring\". Så medan bruttoenergin i ett foder enkelt kan beräknas i ett laboratorium så krävs det resurskrävande djurförsök med foder för att kunna fastställa hur mycket energi hästen får ut av ett visst foder.<br /></span></p>\r\n<p><b><span>Smältbar energi<br /></span></b><span>Det enklaste sättet att uttrycka energivärdet i foder är som <em>smältbar energi</em>. När det ska fastställas mäts fodrets <em>bruttoenergi</em> i laboratoriet.&nbsp; I försök ges hästen en given mängd per dag under flera dagar.All gödsel samlas upp och så mäter man energivärdet i gödseln. Den smältbara energin i fodret är <em>skillnaden</em> mellan bruttoenergin hästen har konsumerat och energimängden i den uppsamlade gödseln.<br /></span></p>\r\n<p><span>I Irland, England och Tyskland uppger man energiinnehållet i hästfoder som smältbar energi och enheten som används är MJ (Megajoule). I USA används Megakalorier (MCal). Omräkningen sker här med formeln: 1 MCal = 4,185 MJ.</span></p>\r\n<p><b><span>Omsättbar energi (OE*)<br /></span></b><span>Eftersom energin i både urin och tarmgaser är minusposter för hästen kan vi gå ett steg vidare i beräkningen av vad som är nyttigt för hästen genom att beräkna energivärdet i dessa minusposter. Då får vi fram det som kallas omsättbar energi. Detta värde representerar den del av fodret som blir tillgänglig för många av kroppens funktioner. <em>Den omsättbara energin är således ett mer användbart mått för fodrets energivärde än den smältbara energin.</em><br /></span></p>\r\n<p><span><em></em></span><b><span>Nettoenergi<br /></span></b><span>Nettoenergien är mest komplicerad att mäta. När vi, förutom energiförlusten via gödsel, urin och tarmgaser, också mäter energikostnaderna i samband med fodersmältningen och omsättningen av näringsämnena som utvinns från fodret, då får vi det som kallas <em>nettoenergi</em>. Detta representerar den delen av fodrets energi som hästen använder för arbete, för att växa och för att underhålla kroppens funktioner.<br /></span></p>\r\n<p><span><span><strong>I Sverige anges energiinnehållet i hästfoder som omsättbar energi (ME).</strong> Enheten är <strong>MJ,</strong> och talvärdet för den <em>omsättbara</em> energin är lägre än när vi anger motsvarande värde av fodrets innehåll som<em> smältbar </em>energi<em>. </em>Samma förhållanden gäller även för Finland.<em><br /></em></span></span></p>\r\n<p><span>I Norge, Danmark, Island, Nederländerna och Frankrike anges fodrets energi som <em>nettoenergi</em>. Enheten är Foderenhet till häst, och kallas FEh i Norden, EWpa i Nederländerna och UFC i Frankrike. Omräkning mellan nettoenergi uppgivet som MJ och FEh är: FEh = MJ/9,414. Faktorn 9,414 är nettoenergiinnehållet i 1 kg korn givet till hästen. Eftersom 1 FEh motsvarar nettoenergin i 1 kg korn får alla andra foder sitt energivärde angivet i förhållande till energivärdet i 1 kg korn. Om 1 kg hö har energiverdien 0,5 FEh innebär detta att per kg har höet hälften så mycket nettoenergi som 1 kg korn.<br /></span></p>\r\n<p><span></span><b><span>Ordlista <br /></span></b><span>Svenska: Smältbar energi, Engelsk: Digestible energy (DE), <span>Norsk: Fordøyelig energi, </span><br />Svenska: Omsättbar energi (OE) <span>Kallas också metaboliserbar energ (ME)i</span>, Engelsk: Metabolizable energy (ME), <span>Norsk: Omsettelig energi (OE)</span><br />Svenska: Netto energi (NE), Engelsk: Net energy (NE), <span>Norsk: Netto energi (NE)</span><br /></span></p>\r\n<p><span>En schematisk framställning av skillnaderna mellan de olika sätten att uppge energiinnehållet i hästfoder kan du se i nedanstående figur.</span></p>\r\n<p><span><img alt=\"46energidiagram april14\" src=\"images-joomla/stories/seasons/46energidiagram_april14.png\" height=\"378\" width=\"550\" /></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><b><span>Hur stor blir skillnaden i energivärde när man jämför de olika beräkningssystemen? <br /></span></b><span>Det är mycket nyttigt att förstå och känna till hur mycket energivärdena ändrar sig när man går från <b>Smältbar energi</b> till <b>Omsättbar energi</b> och går vidare till <b>Nettoenergi.</b></span></p>\r\n<p><b><span>Från Smältbar energi till Omsättbar energi (OE*):<br /></span></b><span>För kraftfoder: Energivärdet uppgivet som MJ(OE) reduseras till ca 89 % av Smältbar energi.<br /><span>För grovfoder: Energivärdet uppgivet som MJ(OE) reduseras till ca 85 % av Smältbar energi.</span></span></p>\r\n<p><span></span><b><span>Fra Omsättbar energi (OE*) till Netto energi (NE):<br /></span></b><span><span>För kraftfoder: Energivärdet uppgivet som MJ(OE) reduseras till ca78,5 % av Omsättbar energi.<br /><span>För grovfoder: Energivärdet uppgivet som MJ(OE) reduseras till ca 59 % av Omsättbar energi.</span><br /></span></span></p>\r\n<p><b>Varför är det så viktigt att vi förstår skillnaderna mellan de olika sätten att mäta och ange energiinnehållet i foder?<span><br /></span></b><span>Nu förtiden säljs mycket hästfoder från land till land. Särskilt kraftfoder säljs över landsgränserna. Foder som t.ex tillverkas i England eller Tyskland säljs ofta i Sverige, Norge och Danmark. Svenskproducerade foder säljs i Danmark och Norge. Eftersom de flesta foder levereras i sina originalförpackningar krävs det insikt och kunskap om de utländska energienheterna för att kunna göra en jämförelse mellan energivärdet i ett importerat foder och ett inhemskt producderat foder. Det finns inga garantier för att energiinnehållet i ett importerat foder har redovisats med de energi värden vi redovisar i Sverige. Ett exempel belyser detta:<br /></span></p>\r\n<p><span>I England uppger man energin i Megajoule Smältbar energi (MJ DE).<br />I Sverige måste energivärdet räknas om till Megajoule Omsättbar energi (MJ OE*) när fodret ska användas för beräkning av foderstater baserade på de officiella svenska normerna. Om detta inte görs kommer fodret i Sverige att visa ca 11% för högt energivärde. Om kraftfoderandelen i dagsgivan är hög, vilket ofta gäller vid hård träning, kan detta i sin yttersta konsekvens leda till att hästen blir underfodrad.<br /></span></p>\r\n<p><b>Är detta svårt?<span> <br /></span></b><span>Ja, det är svårt att förstå systemen och hur de ska räknas om till giltiga storheter i varje enskilt land. PC-Horse har därför tagit detta på allvar och gör nu automatiska omräkningar av alla energivärden i de fodertyper som säljs och marknadsföres i flera länder. Vi har gjort avtal med ledande foderleverantörer och importörer om att deras analyser läggs upp på vårt web-baserade FeedCenter. Alla deras foderanalyser kan laddas direkt ner i PC-Horse programmet med korrekt beräknat energivärde - alltid angivet på det korrekta sättet som gäller för Ditt land. Vi anser detta är en stor trygghet både för importörerna och för häst- och stallägare som köper importerat foder.</span></p>\r\n<p><em>* Enligt företrädare på SLU används i Sverige begreppet OE, Omsättbar Energi, vanligen i popolära texter medan man använder begreppet ME, Metaboliserad Energi, i mer vetenskapliga texter.</em></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hur har Du nytta av PC-Horse i samband med detta?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse är ett av världens mest kvalificerade hjälpmedel för utfodring av hästar. Du kan följa och hålla ordning på alla sorters hästar (ras, kön, vikt, hull, ålder, träningsintensitet, utegång, mm) och utfodra dem med färdig-att-använda-analyser på marknadens ledande foder samt kombinera dessa med dina egna foderanalyser (eurofins analyser kan läsas in direkt).</p>\r\n<p>Behoven för varje häst beräknas individuellt och när du ser en individ som avviker från det önskvärt normala i vikt eller beteende så kan du snabbt korrigera den hästens foderstat för att inte hamna i problem.</p>\r\n<p><strong>Några länkar:</strong></p>\r\n<p><strong><a href=\"index.php/sv/manual/demos\"><strong>Se en film om hur PC-Horse fungerar </strong></a></strong></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/manual/feed-lists/importfeedanalysis\"><strong>Hur Du läser in din grovfoderanalys direkt i programmet</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/news\"><strong>Se vilka foder som ingår i programmets ready-to-go foderlista (Garantifoderlistan)</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\"><strong>Tidigare månadsartiklar hittar du här</strong></a></p>\r\n<p><em><strong> <a href=\"mailto:feedback@pc-horse.com\">Ge oss gärna ämnesförslag till kommande månadsartiklar</a></strong></em></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p><span><span class=\"article_separator\">&nbsp;</span><br /></span></p>','',1,81,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,8,'energi, energibehov häst, hästens energibehov, omräkning energi, smältbar energi, bruttoenergi, omsättbar energi','Det är viktigt att känna till energiinnehållet i det foder vi ger till hästen. När hästen får mer energi än den förbrukar blir den fet, och får den för lite energi så tappar den hull. Samma sak gäller för oss människor och för andra djurslag. I de flesta länder finns officiellt angivna enheter och värden för energi i foder. Som en följd av olika traditioner är skiljer sig dessa officiella enheter mellan länder. EU har till exempel ingen gemensam standard för hur energi i hästfoder ska uppges. Detta medför problem när kraftfoderblandningar från England eller Tyskland marknadsförs i Skandinavien eller i Frankrike eftersom man där använder andra energienheter än de som gäller i produktionslandet. I denna artikel ska vi försöka förklara detta som en hjälp för Dig förstå och att kunna ställa krav på korrekt märkning av fodrets energiinnehåll om Du köper importerat foder.',1,1769,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3184,3262,'Omregning af energiværdien i importeret kraftfoder','energy-formula82595','<p>I dag handles meget hestefoder mellem landene. Særlig kraftfoder sælges over landegræserne. Foder produceret i f.eks England eller Tyskland sælges ofte også i lande som Sverige, Danmark og Norge. Foder produceret i Danmark sælges ofte i Sverige og Norge. Eftersom det meste kraftfoder sælges i originallandets emballage, kræves der kendskap til de udenlandske energienheder hvis man skal sammenligne energiindholdet i importfoder med hestefoder produceret i eget land.</p>\r\n<p>Et eksempel belyser dette:<br />I <strong>England</strong> opgiver man f.eks energiindholdet i <strong>Megajoule fordøjelig energi (MJ DE)</strong>. I <strong>Sverige</strong> opgiver man energiindholdet som <strong>Megajoule omsættelig energi (MJ ME).</strong><br /><br /><strong>Her i Danmark</strong> må energiverdien regnes om til Foderrenheder til hest (FEh) som er den danske enhed for energiindhold i hestefoder. Denne angiver <strong>Netto energi-indholdet (NE)</strong> i foderet. Hvis dette ikke gøres korrekt bliver det vanskelig at beregne energiindholdet i hestens foderration.</p>\r\n<p><span><span>&nbsp;<img alt=\"45energidiagram april14\" src=\"images-joomla/stories/seasons/45energidiagram_april14.png\" height=\"381\" width=\"550\" /></span></span></p>\r\n<p><strong>Er dette vanskeligt?</strong><br />Ja, det er vanskeligt at skifte fra forskellige energisystemmer og omregne fra de forskellige landes enheder. PC-Horse har fået en ny funktion der kan udregne automatiske omregninger af energiværdierne for foder som sælges i flere lande. Der er lavet en aftale med foderproducenter og importører således, at deres foder kan placeres i vores fodercenter sådan, at importfoder kan hentes automatisk ned til PC-Horse programmet med korrekt beregnet energiindhold i henhold til gældende enhed for dit land. Vi anser dette som en stor tryghed for både foderimportører og heste- og staldejere som køber importfoder.</p>\r\n<p>Du kan læse mere om dette i vores <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=450:energy-units&amp;catid=72:seasons&amp;Itemid=327\">mere udførlige artikel om energi.</a></p>\r\n<p><strong>Kender du energiindholdet i det importerede kraftfoder du bruger?</strong><br />Se nogle eksempler på energiværdier og enheder som bruges i forskellige lande</p>\r\n<table style=\"width: 550px;\" border=\"0\" cellpadding=\"10\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"da\" src=\"images-joomla/stories/flags/da.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"sv\" src=\"images-joomla/stories/flags/sv.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"no\" src=\"images-joomla/stories/flags/no.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td><img alt=\"fi\" src=\"images-joomla/stories/flags/fi.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"en\" src=\"images-joomla/stories/flags/en.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"de\" src=\"images-joomla/stories/flags/de.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"fr\" src=\"images-joomla/stories/flags/fr.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"nl\" src=\"images-joomla/stories/flags/nl.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Land</td>\r\n<td><strong>Danmark</strong></td>\r\n<td>Sverige</td>\r\n<td>Norge</td>\r\n<td>Finland</td>\r\n<td>UK / Ireland</td>\r\n<td>Tyskland</td>\r\n<td>Frankrike</td>\r\n<td>Holland</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Värde</td>\r\n<td>\r\n<p><strong>1,0</strong></p>\r\n</td>\r\n<td>&nbsp;11,96</td>\r\n<td>1,0</td>\r\n<td>&nbsp;11,96</td>\r\n<td>&nbsp;13,28</td>\r\n<td>&nbsp;13,28</td>\r\n<td>&nbsp;1,0</td>\r\n<td>&nbsp;1,0</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Enhet</td>\r\n<td>&nbsp;<strong>FEh</strong></td>\r\n<td>&nbsp;MJ</td>\r\n<td>&nbsp;FEh</td>\r\n<td>MJ</td>\r\n<td>&nbsp;MJ</td>\r\n<td>&nbsp;MJ</td>\r\n<td>UFC</td>\r\n<td>&nbsp;EWpa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Anges som:</td>\r\n<td>&nbsp;<strong>NE</strong></td>\r\n<td>&nbsp;ME</td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n<td>OE</td>\r\n<td>&nbsp;DE</td>\r\n<td>&nbsp;DE</td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><b><span></span></b>Der er således ikke bare tale om at energien angives i forskellige enheder – energien skal også omregnes til korrekt energimåde (fordøjelig energi, omsættelig energi, netto energi). For grovfoder gælder andre omregningsværdier end de som her er angivet for kraftfoder.</p>\r\n<p><strong>Hvorfor ikke gøre dette på en let måde – lad PC-Horse gøre beregningerne automatisk. Hurtigt, sikkert og enkelt!</strong></p>\r\n<p><span><br /><b></b></span></p>','',1,87,'2014-03-20 10:07:17',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-20 10:07:17','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,1,'energiverdien for heste, energi for heste','I dag handles meget hestefoder mellem landene. Særlig kraftfoder sælges over landegræserne. Foder produceret i f.eks England eller Tyskland sælges ofte også i lande som Sverige, Danmark og Norge. Foder produceret i Danmark sælges ofte i Sverige og Norge. Eftersom det meste kraftfoder sælges i originallandets emballage, kræves der kendskap til de udenlandske energienheder hvis man skal sammenligne energiindholdet i importfoder med hestefoder produceret i eget land.',1,673,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3185,3263,'Energiomräkning i importerade kraftfoder','energy-formula14056','<p><span>Nu förtiden säljs mycket hästfoder från land till land. Särskilt kraftfoder säljs över landsgränserna. Foder som t.ex tillverkas i England eller Tyskland säljs ofta i Sverige, Norge och Danmark. Eftersom de flesta foder levereras i sina originalförpackningar krävs det insikt och kunskap om de utländska energienheterna för att kunna göra en jämförelse mellan energivärdet i ett importerat foder och ett inhemskt producerat foder. Det finns inga garantier för att energiinnehållet i ett importerat foder har redovisats med de energivärden vi använder i Sverige. <br /><br /><strong>Ett exempel belyser detta:</strong><br /></span><span>I <em><strong>England</strong></em> uppger man <span>t.ex</span> energin i <em><strong>Megajoule Smältbar energi (MJ DE)</strong>.</em><br />Här, i <em><strong>Sverige</strong></em> måste energivärdet räknas om till <em><strong>Megajoule</strong> <strong>Omsättbar energi (MJ OE)</strong></em> när fodret ska beräknas enligt officiella svenska normer. Om detta inte görs korrekt kommer fodret i Sverige att visa ca <em>11% för högt energivärde</em>. Om kraftfoder-andelen i dagsgivan då är hög, vilket ofta gäller vid hård träning, kan detta i sin yttersta konsekvens leda till att hästen blir underfodrad.</span></p>\r\n<p><span><span>Det är mycket viktigt att förstå och känna till hur mycket energivärdena ändrar sig när man går från <b>Smältbar energi</b> till <b>Omsättbar energi</b> och går vidare till <b>Nettoenergi.</b></span></span></p>\r\n<p><span><img alt=\"46energidiagram april14\" src=\"images-joomla/stories/seasons/46energidiagram_april14.png\" height=\"378\" width=\"550\" /></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><b><span><b>Är detta svårt att förstå sig på?<span> <br /></span></b></span></b>Ja, det är svårt att förstå de olika systemen och hur de ska räknas om till giltiga storheter i varje enskilt land. PC-Horse har därför tagit detta på allvar och gör nu automatiska omräkningar av alla energivärden i de fodertyper som säljs och marknadsföres i flera länder. Vi har gjort avtal med ledande foderleverantörer och importörer om att deras analyser läggs upp på vårt web-baserade FeddCenter. Alla deras foderanalyser kan laddas direkt ner i PC-Horse programmet med korrekt beräknat energivärde - alltid angivet på det korrekta sättet som gäller för Ditt land. Vi anser detta är en stor trygghet både för importörerna och för häst- och stallägare som köper importerat foder.</p>\r\n<p>Mer om det här kan du läsa i vår mer <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=450:energy-units&amp;catid=72:seasons&amp;Itemid=327\">utförliga artikel om energi</a>.</p>\r\n<p><strong>Har Du koll på energivärdet i Ditt importerade kraftfoder?</strong><br />Se några exempel på skillnader i värde och enhet resp vilken energityp som anges beroende på varifrån ditt importerade foder kommer.<b><span><br /></span></b><span></span></p>\r\n<table style=\"width: 550px;\" border=\"0\" cellpadding=\"10\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"sv\" src=\"images-joomla/stories/flags/sv.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"no\" src=\"images-joomla/stories/flags/no.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"da\" src=\"images-joomla/stories/flags/da.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td><img alt=\"fi\" src=\"images-joomla/stories/flags/fi.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"en\" src=\"images-joomla/stories/flags/en.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"de\" src=\"images-joomla/stories/flags/de.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"fr\" src=\"images-joomla/stories/flags/fr.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"nl\" src=\"images-joomla/stories/flags/nl.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Land</td>\r\n<td><strong>Sverige</strong></td>\r\n<td>Norge</td>\r\n<td>Danmark</td>\r\n<td>Finland</td>\r\n<td>UK / Ireland</td>\r\n<td>Tyskland</td>\r\n<td>Frankrike</td>\r\n<td>Holland</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Värde</td>\r\n<td>&nbsp;<strong>10</strong></td>\r\n<td>&nbsp;0,84</td>\r\n<td>&nbsp;0,84</td>\r\n<td>&nbsp;10</td>\r\n<td>&nbsp;11,1</td>\r\n<td>&nbsp;11,1</td>\r\n<td>&nbsp;0,84</td>\r\n<td>&nbsp;0,84</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Enhet</td>\r\n<td>&nbsp;<strong>MJ</strong></td>\r\n<td>&nbsp;FEh</td>\r\n<td>&nbsp;FEh</td>\r\n<td>MJ</td>\r\n<td>&nbsp;MJ</td>\r\n<td>&nbsp;MJ</td>\r\n<td>UFC</td>\r\n<td>&nbsp;EWpa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Anges som:</td>\r\n<td>&nbsp;<strong>OE</strong></td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n<td>OE</td>\r\n<td>&nbsp;DE</td>\r\n<td>&nbsp;DE</td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>Det är således inte bara det att energin anges i olika enheter - den ska också omräknas relaterat till vilken energityp som är den korrekta. För grovfoder gäller andra omräkningstal än ovan angivna.</p>\r\n<p><b>Ta det säkra för före det osäkra - låt PC-Horse räkna rätt åt Dig. Snabbt, säkert och bekvämt!<br data-mce-bogus=\"1\" /></b></p>\r\n<p><span><br /><b></b></span></p>','',1,87,'2014-03-20 10:07:17',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-20 10:07:17','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,1,'','',1,673,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3186,3264,'Energiomräkning i importerade kraftfoder','energy-formula47946','<p><span>Nu förtiden säljs mycket hästfoder från land till land. Särskilt kraftfoder säljs över landsgränserna. Foder som t.ex tillverkas i England eller Tyskland säljs ofta i Sverige, Norge och Danmark. Eftersom de flesta foder levereras i sina originalförpackningar krävs det insikt och kunskap om de utländska energienheterna för att kunna göra en jämförelse mellan energivärdet i ett importerat foder och ett inhemskt producerat foder. Det finns inga garantier för att energiinnehållet i ett importerat foder har redovisats med de energivärden vi använder i Sverige. <br /><br /><strong>Ett exempel belyser detta:</strong><br /></span><span>I <em><strong>England</strong></em> uppger man <span>t.ex</span> energin i <em><strong>Megajoule Smältbar energi (MJ DE)</strong>.</em><br />Här, i <em><strong>Sverige</strong></em> måste energivärdet räknas om till <em><strong>Megajoule</strong> <strong>Omsättbar energi (MJ OE)</strong></em> när fodret ska beräknas enligt officiella svenska normer. Om detta inte görs korrekt kommer fodret i Sverige att visa ca <em>11% för högt energivärde</em>. Om kraftfoder-andelen i dagsgivan då är hög, vilket ofta gäller vid hård träning, kan detta i sin yttersta konsekvens leda till att hästen blir underfodrad.</span></p>\r\n<p><span><span>Det är mycket viktigt att förstå och känna till hur mycket energivärdena ändrar sig när man går från <b>Smältbar energi</b> till <b>Omsättbar energi</b> och går vidare till <b>Nettoenergi.</b></span></span></p>\r\n<p><span><img alt=\"46energidiagram april14\" src=\"images-joomla/stories/seasons/46energidiagram_april14.png\" height=\"378\" width=\"550\" /></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><b><span><b>Är detta svårt att förstå sig på?<span> <br /></span></b></span></b>Ja, det är svårt att förstå de olika systemen och hur de ska räknas om till giltiga storheter i varje enskilt land. PC-Horse har därför tagit detta på allvar och gör nu automatiska omräkningar av alla energivärden i de fodertyper som säljs och marknadsföres i flera länder. Vi har gjort avtal med ledande foderleverantörer och importörer om att deras analyser läggs upp på vårt web-baserade FeddCenter. Alla deras foderanalyser kan laddas direkt ner i PC-Horse programmet med korrekt beräknat energivärde - alltid angivet på det korrekta sättet som gäller för Ditt land. Vi anser detta är en stor trygghet både för importörerna och för häst- och stallägare som köper importerat foder.</p>\r\n<p>Mer om det här kan du läsa i vår mer <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=450:energy-units&amp;catid=72:seasons&amp;Itemid=327\">utförliga artikel om energi</a>.</p>\r\n<p><strong>Har Du koll på energivärdet i Ditt importerade kraftfoder?</strong><br />Se några exempel på skillnader i värde och enhet resp vilken energityp som anges beroende på varifrån ditt importerade foder kommer.<b><span><br /></span></b><span></span></p>\r\n<table style=\"width: 550px;\" border=\"0\" cellpadding=\"10\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"sv\" src=\"images-joomla/stories/flags/sv.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"no\" src=\"images-joomla/stories/flags/no.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"da\" src=\"images-joomla/stories/flags/da.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td><img alt=\"fi\" src=\"images-joomla/stories/flags/fi.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"en\" src=\"images-joomla/stories/flags/en.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"de\" src=\"images-joomla/stories/flags/de.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"fr\" src=\"images-joomla/stories/flags/fr.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"nl\" src=\"images-joomla/stories/flags/nl.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Land</td>\r\n<td><strong>Sverige</strong></td>\r\n<td>Norge</td>\r\n<td>Danmark</td>\r\n<td>Finland</td>\r\n<td>UK / Ireland</td>\r\n<td>Tyskland</td>\r\n<td>Frankrike</td>\r\n<td>Holland</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Värde</td>\r\n<td>&nbsp;<strong>10</strong></td>\r\n<td>&nbsp;0,84</td>\r\n<td>&nbsp;0,84</td>\r\n<td>&nbsp;10</td>\r\n<td>&nbsp;11,1</td>\r\n<td>&nbsp;11,1</td>\r\n<td>&nbsp;0,84</td>\r\n<td>&nbsp;0,84</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Enhet</td>\r\n<td>&nbsp;<strong>MJ</strong></td>\r\n<td>&nbsp;FEh</td>\r\n<td>&nbsp;FEh</td>\r\n<td>MJ</td>\r\n<td>&nbsp;MJ</td>\r\n<td>&nbsp;MJ</td>\r\n<td>UFC</td>\r\n<td>&nbsp;EWpa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Anges som:</td>\r\n<td>&nbsp;<strong>OE</strong></td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n<td>OE</td>\r\n<td>&nbsp;DE</td>\r\n<td>&nbsp;DE</td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>Det är således inte bara det att energin anges i olika enheter - den ska också omräknas relaterat till vilken energityp som är den korrekta. För grovfoder gäller andra omräkningstal än ovan angivna.</p>\r\n<p><b>Ta det säkra för före det osäkra - låt PC-Horse räkna rätt åt Dig. Snabbt, säkert och bekvämt!<br data-mce-bogus=\"1\" /></b></p>\r\n<p><span><br /><b></b></span></p>','',1,87,'2014-03-20 10:07:17',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-20 10:07:17','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,1,'','',1,673,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3187,3265,'Omregning av energiverdien i importert kraftfôr','energy-formula52868','<p>I dag selges mye hestefôr fra land til land. Særlig kraftfôr selges over landegrensene. Fôr produsert i f.eks England eller Tyskland selges ofte også i land som Sverige, Danmark og Norge. Fôr produsert i Sverige selges ofte i Danmark og Norge. Siden de fleste kraftfôr selges i originallandets emballasje, kreves det kjennskap til de utenlandske energienhetene hvis man skal sammenligne energiinnholdet i importfôr med hestefôr produsert i eget land.</p>\r\n<p><strong>Et eksempel belyser dette:</strong><br />I <strong>England</strong> oppgir man f.eks energiinnholdet i <strong>Megajoule fordøyelig energi (MJ DE)</strong>. <br />Her i Norge må energiverdien regnes om til Fôrenheter til hest (FEh) som er den norske enheten for energiinnhold i hestefôr. Denne angir <strong>Netto energi- innholdet (NE)</strong> i fôret. Om dette ikke gjøres korrekt blir det vanskelig å beregne energiinnholdet i hestens fôrrasjon.</p>\r\n<p><span>&nbsp;<span><img alt=\"47energidiagram april14\" src=\"images-joomla/stories/seasons/47energidiagram_april14.png\" height=\"378\" width=\"550\" /></span></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Er dette vanskelig?</strong><br />Ja, det er vanskelig å skjønne systemene og hvordan det korrekt skal omregnes til gjeldende enhet i det enkelte land. PC-Horse har derfor tatt dette på alvor og vil nå gjøre automatiske omregninger av energiverdiene i fôrtyper som selges i flere land. Der det er gjort avtale med fôrprodusenter og importører kan deres fôr legges opp i vårt fôrsenter, slik at importfôrene kan lastes automatisk ned til PC-Horse programmet med korrekt beregnet energiinnhold i henhold til gjeldende enhet i ditt land. Vi anser dette som en stor trygghet både for importører og heste- og stalleiere som kjøper importfôr.</p>\r\n<p><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=450:energy-units&amp;catid=72:seasons&amp;Itemid=327\">Mer om dette kan du lese i vår mer utförlige artikkel om energi.</a><br /><br /><strong>Kjenner du energiinnholdet i det importerte kraftfôret du bruker?</strong><br />Se noen eksempler på forskjeller i energiverdi og enheter som brukes i landet der fôret er produsert.</p>\r\n<table style=\"width: 550px;\" border=\"0\" cellpadding=\"10\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"no\" src=\"images-joomla/stories/flags/no.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"sv\" src=\"images-joomla/stories/flags/sv.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"da\" src=\"images-joomla/stories/flags/da.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td><img alt=\"fi\" src=\"images-joomla/stories/flags/fi.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"en\" src=\"images-joomla/stories/flags/en.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"de\" src=\"images-joomla/stories/flags/de.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"fr\" src=\"images-joomla/stories/flags/fr.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"nl\" src=\"images-joomla/stories/flags/nl.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Land</td>\r\n<td><strong>Norge</strong></td>\r\n<td>Sverige</td>\r\n<td>Danmark</td>\r\n<td>Finland</td>\r\n<td>UK / Ireland</td>\r\n<td>Tyskland</td>\r\n<td>Frankrike</td>\r\n<td>Holland</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Värde</td>\r\n<td>\r\n<p><strong>1,0</strong></p>\r\n</td>\r\n<td>&nbsp;11,96</td>\r\n<td>1,0</td>\r\n<td>&nbsp;11,96</td>\r\n<td>&nbsp;13,28</td>\r\n<td>&nbsp;13,28</td>\r\n<td>&nbsp;1,0</td>\r\n<td>&nbsp;1,0</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Enhet</td>\r\n<td>&nbsp;<strong>FEh</strong></td>\r\n<td>&nbsp;MJ</td>\r\n<td>&nbsp;FEh</td>\r\n<td>MJ</td>\r\n<td>&nbsp;MJ</td>\r\n<td>&nbsp;MJ</td>\r\n<td>UFC</td>\r\n<td>&nbsp;EWpa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Anges som:</td>\r\n<td>&nbsp;<strong>NE</strong></td>\r\n<td>&nbsp;ME</td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n<td>OE</td>\r\n<td>&nbsp;DE</td>\r\n<td>&nbsp;DE</td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>Det er således ikke bare at energien angis i ulike enheter – den skal også omregnes til korrekt energimål (fordøyelig energi, omsettelig energi, netto energi). For grovfôr gjelder andre omregningsverdier enn de som her er gitt for kraftfôr.<br /><br /><strong>Hvorfor ikke gjøre dette enkelt – la PC-Horse gjøre beregningene automatisk. Raskt, sikkert og enkelt!</strong></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>','',1,87,'2014-03-20 10:07:17',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-04-01 00:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,1,'energiinnhold i hestefor, Fordøyelig energi, omsettelig energi, brutto energi, energi for hester','I dag selges mye hestefôr fra land til land. Særlig kraftfôr selges over landegrensene. Fôr produsert i f.eks England eller Tyskland selges ofte også i land som Sverige, Danmark og Norge. Fôr produsert i Sverige selges ofte i Danmark og Norge. Siden de fleste kraftfôr selges i originallandets emballasje, kreves det kjennskap til de utenlandske energienhetene hvis man skal sammenligne energiinnholdet i importfôr med hestefôr produsert i eget land.',1,673,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3188,3266,'Energiomräkning i importerade kraftfoder','energy-formula81607','<p><span>Nu förtiden säljs mycket hästfoder från land till land. Särskilt kraftfoder säljs över landsgränserna. Foder som t.ex tillverkas i England eller Tyskland säljs ofta i Sverige, Norge och Danmark. Eftersom de flesta foder levereras i sina originalförpackningar krävs det insikt och kunskap om de utländska energienheterna för att kunna göra en jämförelse mellan energivärdet i ett importerat foder och ett inhemskt producerat foder. Det finns inga garantier för att energiinnehållet i ett importerat foder har redovisats med de energivärden vi använder i Sverige. <br /><br /><strong>Ett exempel belyser detta:</strong><br /></span><span>I <em><strong>England</strong></em> uppger man <span>t.ex</span> energin i <em><strong>Megajoule Smältbar energi (MJ DE)</strong>.</em><br />Här, i <em><strong>Sverige</strong></em> måste energivärdet räknas om till <em><strong>Megajoule</strong> <strong>Omsättbar energi (MJ OE)</strong></em> när fodret ska beräknas enligt officiella svenska normer. Om detta inte görs korrekt kommer fodret i Sverige att visa ca <em>11% för högt energivärde</em>. Om kraftfoder-andelen i dagsgivan då är hög, vilket ofta gäller vid hård träning, kan detta i sin yttersta konsekvens leda till att hästen blir underfodrad.</span></p>\r\n<p><span><span>Det är mycket viktigt att förstå och känna till hur mycket energivärdena ändrar sig när man går från <b>Smältbar energi</b> till <b>Omsättbar energi</b> och går vidare till <b>Nettoenergi.</b></span></span></p>\r\n<p><span><img alt=\"46energidiagram april14\" src=\"images-joomla/stories/seasons/46energidiagram_april14.png\" height=\"378\" width=\"550\" /></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><b><span><b>Är detta svårt att förstå sig på?<span> <br /></span></b></span></b>Ja, det är svårt att förstå de olika systemen och hur de ska räknas om till giltiga storheter i varje enskilt land. PC-Horse har därför tagit detta på allvar och gör nu automatiska omräkningar av alla energivärden i de fodertyper som säljs och marknadsföres i flera länder. Vi har gjort avtal med ledande foderleverantörer och importörer om att deras analyser läggs upp på vårt web-baserade FeddCenter. Alla deras foderanalyser kan laddas direkt ner i PC-Horse programmet med korrekt beräknat energivärde - alltid angivet på det korrekta sättet som gäller för Ditt land. Vi anser detta är en stor trygghet både för importörerna och för häst- och stallägare som köper importerat foder.</p>\r\n<p>Mer om det här kan du läsa i vår mer <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=450:energy-units&amp;catid=72:seasons&amp;Itemid=327\">utförliga artikel om energi</a>.</p>\r\n<p><strong>Har Du koll på energivärdet i Ditt importerade kraftfoder?</strong><br />Se några exempel på skillnader i värde och enhet resp vilken energityp som anges beroende på varifrån ditt importerade foder kommer.<b><span><br /></span></b><span></span></p>\r\n<table style=\"width: 550px;\" border=\"0\" cellpadding=\"10\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"sv\" src=\"images-joomla/stories/flags/sv.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"no\" src=\"images-joomla/stories/flags/no.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"da\" src=\"images-joomla/stories/flags/da.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td><img alt=\"fi\" src=\"images-joomla/stories/flags/fi.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"en\" src=\"images-joomla/stories/flags/en.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"de\" src=\"images-joomla/stories/flags/de.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"fr\" src=\"images-joomla/stories/flags/fr.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"nl\" src=\"images-joomla/stories/flags/nl.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Land</td>\r\n<td><strong>Sverige</strong></td>\r\n<td>Norge</td>\r\n<td>Danmark</td>\r\n<td>Finland</td>\r\n<td>UK / Ireland</td>\r\n<td>Tyskland</td>\r\n<td>Frankrike</td>\r\n<td>Holland</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Värde</td>\r\n<td>&nbsp;<strong>10</strong></td>\r\n<td>&nbsp;0,84</td>\r\n<td>&nbsp;0,84</td>\r\n<td>&nbsp;10</td>\r\n<td>&nbsp;11,1</td>\r\n<td>&nbsp;11,1</td>\r\n<td>&nbsp;0,84</td>\r\n<td>&nbsp;0,84</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Enhet</td>\r\n<td>&nbsp;<strong>MJ</strong></td>\r\n<td>&nbsp;FEh</td>\r\n<td>&nbsp;FEh</td>\r\n<td>MJ</td>\r\n<td>&nbsp;MJ</td>\r\n<td>&nbsp;MJ</td>\r\n<td>UFC</td>\r\n<td>&nbsp;EWpa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Anges som:</td>\r\n<td>&nbsp;<strong>OE</strong></td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n<td>OE</td>\r\n<td>&nbsp;DE</td>\r\n<td>&nbsp;DE</td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>Det är således inte bara det att energin anges i olika enheter - den ska också omräknas relaterat till vilken energityp som är den korrekta. För grovfoder gäller andra omräkningstal än ovan angivna.</p>\r\n<p><b>Ta det säkra för före det osäkra - låt PC-Horse räkna rätt åt Dig. Snabbt, säkert och bekvämt!<br data-mce-bogus=\"1\" /></b></p>\r\n<p><span><br /><b></b></span></p>','',1,87,'2014-03-20 10:07:17',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-20 10:07:17','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,1,'','',1,673,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3189,3267,'Energiomräkning i importerade kraftfoder','energy-formula62530','<p><span>Nu förtiden säljs mycket hästfoder från land till land. Särskilt kraftfoder säljs över landsgränserna. Foder som t.ex tillverkas i England eller Tyskland säljs ofta i Sverige, Norge och Danmark. Eftersom de flesta foder levereras i sina originalförpackningar krävs det insikt och kunskap om de utländska energienheterna för att kunna göra en jämförelse mellan energivärdet i ett importerat foder och ett inhemskt producerat foder. Det finns inga garantier för att energiinnehållet i ett importerat foder har redovisats med de energivärden vi använder i Sverige. <br /><br /><strong>Ett exempel belyser detta:</strong><br /></span><span>I <em><strong>England</strong></em> uppger man <span>t.ex</span> energin i <em><strong>Megajoule Smältbar energi (MJ DE)</strong>.</em><br />Här, i <em><strong>Sverige</strong></em> måste energivärdet räknas om till <em><strong>Megajoule</strong> <strong>Omsättbar energi (MJ OE*)</strong></em> när fodret ska beräknas enligt officiella svenska normer. Om detta inte görs korrekt kommer fodret i Sverige att visa ca <em>11% för högt energivärde</em>. Om kraftfoder-andelen i dagsgivan då är hög, vilket ofta gäller vid hård träning, kan detta i sin yttersta konsekvens leda till att hästen blir underfodrad.</span></p>\r\n<p><span><span>Det är mycket viktigt att förstå och känna till hur mycket energivärdena ändrar sig när man går från <b>Smältbar energi</b> till <b>Omsättbar energi</b> och går vidare till <b>Nettoenergi.</b></span></span></p>\r\n<p><span><img alt=\"46energidiagram april14\" src=\"images-joomla/stories/seasons/46energidiagram_april14.png\" height=\"378\" width=\"550\" /></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><b><span><b>Är detta svårt att förstå sig på?<span> <br /></span></b></span></b>Ja, det är svårt att förstå de olika systemen och hur de ska räknas om till giltiga storheter i varje enskilt land. PC-Horse har därför tagit detta på allvar och gör nu automatiska omräkningar av alla energivärden i de fodertyper som säljs och marknadsföres i flera länder. Vi har gjort avtal med ledande foderleverantörer och importörer om att deras analyser läggs upp på vårt web-baserade FeddCenter. Alla deras foderanalyser kan laddas direkt ner i PC-Horse programmet med korrekt beräknat energivärde - alltid angivet på det korrekta sättet som gäller för Ditt land. Vi anser detta är en stor trygghet både för importörerna och för häst- och stallägare som köper importerat foder.</p>\r\n<p>Mer om det här kan du läsa i vår mer <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=450:energy-units&amp;catid=72:seasons&amp;Itemid=327\">utförliga artikel om energi</a>.</p>\r\n<p><strong>Har Du koll på energivärdet i Ditt importerade kraftfoder?</strong><br />Se några exempel på skillnader i värde och enhet resp vilken energityp som anges beroende på varifrån ditt importerade foder kommer.<b><span><br /></span></b><span></span></p>\r\n<table style=\"width: 550px;\" border=\"0\" cellpadding=\"10\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"sv\" src=\"images-joomla/stories/flags/sv.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"no\" src=\"images-joomla/stories/flags/no.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"da\" src=\"images-joomla/stories/flags/da.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td><img alt=\"fi\" src=\"images-joomla/stories/flags/fi.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"en\" src=\"images-joomla/stories/flags/en.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"de\" src=\"images-joomla/stories/flags/de.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"fr\" src=\"images-joomla/stories/flags/fr.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"nl\" src=\"images-joomla/stories/flags/nl.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Land</td>\r\n<td><strong>Sverige</strong></td>\r\n<td>Norge</td>\r\n<td>Danmark</td>\r\n<td>Finland</td>\r\n<td>UK / Ireland</td>\r\n<td>Tyskland</td>\r\n<td>Frankrike</td>\r\n<td>Holland</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Värde</td>\r\n<td>&nbsp;<strong>10</strong></td>\r\n<td>&nbsp;0,84</td>\r\n<td>&nbsp;0,84</td>\r\n<td>&nbsp;10</td>\r\n<td>&nbsp;11,1</td>\r\n<td>&nbsp;11,1</td>\r\n<td>&nbsp;0,84</td>\r\n<td>&nbsp;0,84</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Enhet</td>\r\n<td>&nbsp;<strong>MJ</strong></td>\r\n<td>&nbsp;FEh</td>\r\n<td>&nbsp;FEh</td>\r\n<td>MJ</td>\r\n<td>&nbsp;MJ</td>\r\n<td>&nbsp;MJ</td>\r\n<td>UFC</td>\r\n<td>&nbsp;EWpa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Anges som:</td>\r\n<td>&nbsp;<strong>OE*</strong></td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n<td>OE</td>\r\n<td>&nbsp;DE</td>\r\n<td>&nbsp;DE</td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>* Enligt företrädare på SLU används i Sverige begreppet OE, Omsättbar Energi, vanligen i popolära texter medan man använder begreppet ME, Metaboliserad Energi, i mer vetenskapliga texter.</p>\r\n<p>Det är således inte bara det att energin anges i olika enheter - den ska också omräknas relaterat till vilken energityp som är den korrekta. För grovfoder gäller andra omräkningstal än ovan angivna.</p>\r\n<p><b>Ta det säkra för före det osäkra - låt PC-Horse räkna rätt åt Dig. Snabbt, säkert och bekvämt!<br data-mce-bogus=\"1\" /></b></p>\r\n<p><span><br /><b></b></span></p>','',1,87,'2014-03-20 10:07:17',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-04-01 00:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,1,'energi i foder, energienheter i hästfoder, energi hästfoder, energi importfoder, importerat hästfoder','Nu förtiden säljs mycket hästfoder från land till land. Särskilt kraftfoder säljs över landsgränserna. Foder som t.ex tillverkas i England eller Tyskland säljs ofta i Sverige, Norge och Danmark. Eftersom de flesta foder levereras i sina originalförpackningar krävs det insikt och kunskap om de utländska energienheterna för att kunna göra en jämförelse mellan energivärdet i ett importerat foder och ett inhemskt producerat foder. Det finns inga garantier för att energiinnehållet i ett importerat foder har redovisats med de energivärden vi använder i Sverige.',1,673,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3190,3268,'Grovfoderproducenter i Sverige','feeds-forage62875','<p>Redan nu kan läsa in dina laboratorieanalyser in i PC-Horse om Du fått den av Din leverantör i formatet XML.<br />I kommande progrtamversioner kommer vi att göra denna manöver ytterligare förenklad. Alla svenska grovfoderproducenter som tillhandahåller analyserat grovfoder erbjuds att lägga upp sina anlyser på vår nya kostnadsfria tjänst <strong>Foder Direkt</strong>.</p>\r\n<p>Alla analyser som läggs upp på Foder Direkt blir synliga i alla program och kan laddas ner med ett enkelt klick. Därigenom kan omedelbart komma igång med foderstaten. Och risken för att foderanalysen skall bli felaktigt tolkad eller inlagd elimineras. Tänk så enkelt det blir.</p>\r\n<p>Hjälp oss gärna att hitta bra grovfoderproducenter genom att tipsa om Din leverantör. Tacksamma om du skickar deras ev. mailadress och hemsida på den här <a href=\"mailto:info@pc-horse.com\"> </a><a href=\"mailto:jan@sjunnesson.nu\">mailadressen.</a></p>\r\n<p><strong>Och, självklart, uppskattar vi om Du som är producent hör av Dig direlkt till oss så snart som möjligt.</strong></p>\r\n<p><strong><img alt=\"46-grovfoderjakten\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-grovfoderjakten.png\" height=\"405\" width=\"550\" /></strong></p>','',1,86,'2012-08-23 08:46:25',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-08-23 08:46:25','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,1,'','',1,1423,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3191,3269,'Grovfoderproducenter i Sverige','feeds-forage86401','<p>Redan nu kan läsa in dina laboratorieanalyser in i PC-Horse om Du fått den av Din leverantör i formatet XML.<br />I kommande progrtamversioner kommer vi att göra denna manöver ytterligare förenklad. Alla svenska grovfoderproducenter som tillhandahåller analyserat grovfoder erbjuds att lägga upp sina anlyser på vår nya kostnadsfria tjänst <strong>Foder Direkt</strong>.</p>\r\n<p>Alla analyser som läggs upp på Foder Direkt blir synliga i alla program och kan laddas ner med ett enkelt klick. Därigenom kan omedelbart komma igång med foderstaten. Och risken för att foderanalysen skall bli felaktigt tolkad eller inlagd elimineras. Tänk så enkelt det blir.</p>\r\n<p>Hjälp oss gärna att hitta bra grovfoderproducenter genom att tipsa om Din leverantör. Tacksamma om du skickar deras ev. mailadress och hemsida på den här <a href=\"mailto:info@pc-horse.com\"> </a><a href=\"mailto:jan@sjunnesson.nu\">mailadressen.</a></p>\r\n<p><strong>Och, självklart, uppskattar vi om Du som är producent hör av Dig direlkt till oss så snart som möjligt.</strong></p>\r\n<p><strong><img alt=\"46-grovfoderjakten\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-grovfoderjakten.png\" height=\"405\" width=\"550\" /></strong></p>','',1,86,'2012-08-23 08:46:25',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-08-23 08:46:25','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,1,'','',1,1423,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3192,3270,'Grovfôrprodusenter  i Norge','feeds-forage17922','<p><strong>Nå kan du lese inn din grovfôranalyse direkte</strong> i PC-Horse dersom du har fått en analysefil i formatet .xml fra din grovfôrprodusent. Gjennom et samarbeid med Eurofins leveres det nå en datalesbar fil med analyseresultatene på fôrprøvene. <span id=\"result_box\" lang=\"no\"><span class=\"hps\">Fra og med versjon</span> <span class=\"hps\">2.2 av PC-Horse (1. mai 2014)</span><span>,</span> <span class=\"hps\">har</span> <span class=\"hps\">vi</span> <span class=\"hps\">gjort</span> <span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span><span></span></span>denne tjenesten ennå enklere. Vi gir alle norske grovfôrprodusenter som tar grovfôranalyser tilbud om å legge opp analysene sine direkte på vår nye gratistjeneste <strong>Fôr Direkte.</strong></p>\r\n<p><br /><img style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" src=\"images-joomla/stories/47-images/47-feeddirect.jpg\" alt=\"47-feeddirect\" width=\"218\" height=\"170\" /></p>\r\n<p><strong>Akkurat nå kan du finne disse grovfôr produsenter i programmet under fanen \"Foranalyse Direkte\" :</strong></p>\r\n<table style=\"width: 550px;\" border=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td><strong>Spangen gård i Løten</strong></td>\r\n<td><strong>Jord gård i Ås</strong></td>\r\n<td><strong>Ton gård i Vikersund</strong></td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td><strong>Erik Jensen i Sortland</strong></td>\r\n<td><strong>Espen Fosse Larsen i Melbu</strong></td>\r\n<td>&nbsp;</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><img style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" src=\"images-joomla/stories/47-images/47-grovfoderjakten.png\" alt=\"47-grovfoderjakten\" width=\"231\" height=\"170\" /></p>\r\n<p><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif; font-size: 8pt; color: #000000;\">Analyser som legges opp på Fôr Direkte blir synlige for alle brukere av PC-Horse. Kjøpere av analysert fôr fra produsenter som er med i ordningen kan laste ned analysene til sin egen datamaskin og opprette et eget fôr.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif; font-size: 8pt; color: #000000;\">Du kan som hesteeier dermed umiddelbart lage fôrplaner med analyserte fôr. Faren for å gjøre feil ved manuell innlegging av analyseverdier er eliminert. Dette blir sikkert, raskt og enkelt!</span></p>\r\n<p><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif; font-size: 8pt; color: #000000;\"><span style=\"line-height: 150%;\">Hjelp oss gjerne med å finne gode grovfôrprodusenter ved å tipse oss om din leverandør. Vi er takknemlige dersom du sender oss produsentenes mailadresse og eventuell link til hjemmeside til denne</span><span style=\"line-height: 150%;\"> <a href=\"mailto:dag.austbo@nmbu.no\"><span style=\"color: #000000;\">mailadressen.</span></a></span></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #000000;\"><span style=\"font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;\"><span style=\"font-size: 11pt;\"><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif; font-size: 8pt;\">Vi setter selvsagt også pris på om du som fôrprodusent kontakter oss direkte for å få lagt opp dine grovfôranalyser på vårt Fôrsenter. Vi gjør jobben med å legge opp fôranalysene.</span></span></span></span><strong><span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;\"><span style=\"font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;\"><span style=\"font-size: 11pt;\"><br /></span></span></span></strong></p>','',1,86,'2012-08-23 08:46:25',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-08-23 08:46:25','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,1,'grovfor, grovfôr, grovfôranalyse, analyse, Eurofins','Nå kan du lese inn din grovfôranalyse direkte i PC-Horse dersom du har fått en analysefil i formatet .xml fra din grovfôrprodusent. I de neste programversjonene kommer vi til å gjøre denne tjenesten ennå enklere. Alle norske grovfôrprodusenter som tar grovfôranalyser får tilbud om å legge opp analysene sine direkte på vår nye grates tjeneste Fôr Direkte.',1,1423,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3193,3271,'Grovfoderproducenter i Sverige','feeds-forage77215','<p>Redan nu kan läsa in dina laboratorieanalyser in i PC-Horse om Du fått den av Din leverantör i formatet XML.<br />I kommande progrtamversioner kommer vi att göra denna manöver ytterligare förenklad. Alla svenska grovfoderproducenter som tillhandahåller analyserat grovfoder erbjuds att lägga upp sina anlyser på vår nya kostnadsfria tjänst <strong>Foder Direkt</strong>.</p>\r\n<p>Alla analyser som läggs upp på Foder Direkt blir synliga i alla program och kan laddas ner med ett enkelt klick. Därigenom kan omedelbart komma igång med foderstaten. Och risken för att foderanalysen skall bli felaktigt tolkad eller inlagd elimineras. Tänk så enkelt det blir.</p>\r\n<p>Hjälp oss gärna att hitta bra grovfoderproducenter genom att tipsa om Din leverantör. Tacksamma om du skickar deras ev. mailadress och hemsida på den här <a href=\"mailto:info@pc-horse.com\"> </a><a href=\"mailto:jan@sjunnesson.nu\">mailadressen.</a></p>\r\n<p><strong>Och, självklart, uppskattar vi om Du som är producent hör av Dig direlkt till oss så snart som möjligt.</strong></p>\r\n<p><strong><img alt=\"46-grovfoderjakten\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-grovfoderjakten.png\" height=\"405\" width=\"550\" /></strong></p>','',1,86,'2012-08-23 08:46:25',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-08-23 08:46:25','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,1,'','',1,1423,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3194,3272,'Grovfoderproducenter i Sverige','feeds-forage94796','<p><strong>Redan nu</strong> kan läsa in dina laboratorieanalyser in i PC-Horse om Du fått den av Din leverantör i formatet XML.<br />Från och med version 2.2 har vi gjort denna manöver ännu enklare. Alla svenska grovfoderproducenter som tillhandahåller analyserat grovfoder erbjuds att lägga upp sina anlyser på vår nya kostnadsfria tjänst <strong>Foder Direkt</strong>.</p>\r\n','<p>Alla analyser som läggs upp på Foder Direkt blir synliga i alla program och kan laddas ner med ett enkelt klick. Därigenom kan Du omedelbart komma igång med foderstaten. Och risken för att foderanalysen skall bli felaktigt inlagd elimineras ytterligare. Tänk så enkelt det blir.</p>\r\n<p><img style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-feeddirect.jpg\" alt=\"46-feeddirect\" width=\"218\" height=\"170\" /></p>\r\n<p><strong>Just nu hittar du aktuella foderanalyser från nedanstående grovfoderproducenter i programmet under fliken \"Foderanalys Direkt\":</strong></p>\r\n<table style=\"width: 550px;\" border=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td><strong>Vittene Säteri AB<br /></strong></td>\r\n<td><strong>Fredensdals Foder<br /></strong></td>\r\n<td><strong>Greenfeed AB<br /></strong></td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td><strong>Horsesilage Sweden AB<br /></strong></td>\r\n<td><strong>Arnessons Entreprenad &amp; Foder<br /></strong></td>\r\n<td>&nbsp;</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><strong>&nbsp;</strong></p>\r\n<p><img style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-grovfoderjakten.png\" alt=\"46-grovfoderjakten\" width=\"231\" height=\"170\" /></p>\r\n<p><strong>Hjälp oss</strong> gärna att hitta bra grovfoderproducenter genom att tipsa om Din leverantör. Tacksamma om du skickar deras ev. mailadress och hemsida på den här <a href=\"mailto:info@pc-horse.com\"> </a><a href=\"mailto:jan@sjunnesson.nu\">mailadressen.</a></p>\r\n<p><strong>Och, självklart, uppskattar vi om Du som är producent hör av Dig direkt till oss så snart som möjligt.</strong></p>',1,86,'2012-08-23 08:46:25',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-08-23 08:46:25','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,1,'','',1,1423,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3195,3273,'Et lille skridt Dig - men et stort skridt  for mere sikre  foderanalyser!','footstep72082','<p><img alt=\"footstep\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/footstep.jpg\" height=\"170\" width=\"248\" /><img alt=\"45-timestamp\" src=\"images-joomla/stories/45-images/45-timestamp.png\" height=\"170\" width=\"243\" /></p>\r\n<p><strong>Fra og med lanceringen af version 2.20</strong> har vi med PC-Horse taget et kæmpeskridt for&nbsp; yderligere at&nbsp; kvalitetssikre vore foderanalyser. I vores centrale database lægges&nbsp; de garanterede foderoplysninger&nbsp; fremover kun ind&nbsp;&nbsp; en gang - med de værdier&nbsp; og normer som gælder i produktionslandet.</p>\r\n<p>I samme øjeblik som et foder lægges ind, eller ændres, bliver oplysningerne&nbsp; tilgængelige for Dig og alla øvrige&nbsp; brugere af PC-Horse i Europa.</p>\r\n<p>Når Du starter Dit program hentes automatisk alle de foderprodukter&nbsp; som indgår i din licens. Foder som produceres i andre lande omregnes&nbsp; præcist&nbsp; til danske&nbsp; forhold og gældende&nbsp; danske normer. Samtidigt opdateres Dine staldfoderlister og dine heste.</p>\r\n<p>Men dette, som faktisk er et kæmpeskridt i retning af mere sikre foderanalyser –er kun et&nbsp; lille skridt for Dig. <br />Du kommer knapt til at mærke det.&nbsp; &nbsp;</p>\r\n<p>Dit første skridt&nbsp; -<strong> <a href=\"http://download.pc-horse.com/install/45install.exe\">download&nbsp; version 2.22 nu!</a></strong></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,15,'2014-03-31 15:26:51',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-31 15:26:51','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,1,'Hestens fordøjelse, Hestens foderbehov, foderlister, danmarkslisten','Fra og med idag og lanceringen af version 2.20 har vi med PC-Horse taget et kæmpeskridt for  yderligere at  kvalitetssikre vore foderanalyser. I vores centrale database lægges  de garanterede foderoplysninger  fremover kun ind   en gang - med de værdier  og normer som gælder i produktionslandet.',1,57,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3196,3274,'Ett litet steg för Dig - ett jättekliv till säkrare foderanalyser','footstep38418','<p><img alt=\"footstep\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/footstep.jpg\" height=\"186\" width=\"271\" />&nbsp; <img alt=\"46-timestamp\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-timestamp.png\" height=\"181\" width=\"264\" /></p>\r\n<p>Från och med version 2.20 har vi med PC-Horse tagit ett jättesteg för att ytterligare kvalitetssäkra våra foderanalyser. I vår centrala databas läggs nu de garanterade foderuppgifterna in endast en gång - med de värden och normer som gäller i tillverkningslandet.</p>\r\n<p>I samma ögonblick som ett foder läggs in, eller ändras, blir uppgifterna tillgängliga för Dig och alla övriga användare av PC-Horse i Europa.</p>\r\n<p>När Du startar Ditt program hämtas automatiskt alla de foder som ingår i din licens. Foder som tillverkats i andra länder omräknas exakt till svenska förhållanden och gällande svenska normer. Samtidigt uppdateras Dina stallfoderlistor och hästar.</p>\r\n<p>Men det som faktiskt är ett jättekliv i vårt alltmer multinationella foderuniversum - blir bara ett litet steg för Dig. Du kommer knappt att märka det.</p>\r\n<p>Ditt första steg - <a href=\"http://download.pc-horse.com/install/46install.exe\"><strong>ladda ner senaste versionen nu!</strong></a></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,15,'2014-03-31 15:26:51',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-31 15:26:51','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,1,'','',1,57,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3197,3275,'Et lite skritt for deg – men et kjempeskritt for sikrere fôranalyser!','footstep67486','<p><img alt=\"footstep\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/footstep.jpg\" height=\"170\" width=\"248\" /><img alt=\"47-timestamp\" src=\"images-joomla/stories/47-images/47-timestamp.png\" height=\"166\" width=\"258\" /></p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\"><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><strong>Fra og med</strong><strong> lanseringen av versjon 2.20</strong> har vi med PC-Horse tatt et stort skritt for å ytterligere kunne kvalitetssikre våre fôranalyser. I vår sentrale database legges nå de garanterte fôropplysningene inn bare en gang – med de verdiene og enheter som gjelder i produksjonslandet.</span></p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\"><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\">I samme øyeblikk som et fôr legges inn, eller endres, blir opplysningene tilgjengelige for deg og alle øvrige brukere av PC-Horse i Europa.</span></p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\"><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\">Når du starter programmet ditt hentes automatisk alle fôr som inngår i din lisens. Fôr som produseres i andre land omregnes til norske forhold og gjeldende norske enheter for energi og protein. Samtidig oppdateres dine stallfôrlister og hester med de nye opplysningene.</span></p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\"><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\">Dette, som faktisk er et stort framskritt i vårt stadig mer internasjonale fôrunivers, blir bare et lite skritt for deg. Alt ordnes av PC-Horse, du kommer knapt til å merke at noe skjer.</span></p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\"><span style=\"font-family: Arial;\"><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\">Ditt første skritt –<a href=\"http://download.pc-horse.com/install/47install.exe\"> <b><span style=\"text-decoration: underline;\"><span style=\"color: #0070c0;\">last ned seneste versjonen nå!</span></span></b></a></span></span><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial;\"><span style=\"color: #0070c0;\"> </span></span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,15,'2014-03-31 15:26:51',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-31 15:26:51','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,1,'hestefor, grovfor, grovfor til hester','Fra og med i dag og lanseringen av versjon 2.20 har vi med PC-Horse tatt et stort skritt for å ytterligere kunne kvalitetssikre våre fôranalyser. I vår sentrale database legges nå de garanterte fôropplysningene inn bare en gang – med de verdiene og enheter som gjelder i produksjonslandet. I samme øyeblikk som et fôr legges inn, eller endres, blir opplysningene for de forleverandører som PC-Horse har samarbeidsavtale med tilgjengelige for deg og alle øvrige brukere av PC-Horse i Europa.',1,57,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3198,3276,'Ett litet steg för Dig - ett jättekliv till säkrare foderanalyser','footstep65585','<p><img alt=\"footstep\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/footstep.jpg\" height=\"186\" width=\"271\" />&nbsp; <img alt=\"46-timestamp\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-timestamp.png\" height=\"181\" width=\"264\" /></p>\r\n<p>Från och med version 2.20 har vi med PC-Horse tagit ett jättesteg för att ytterligare kvalitetssäkra våra foderanalyser. I vår centrala databas läggs nu de garanterade foderuppgifterna in endast en gång - med de värden och normer som gäller i tillverkningslandet.</p>\r\n<p>I samma ögonblick som ett foder läggs in, eller ändras, blir uppgifterna tillgängliga för Dig och alla övriga användare av PC-Horse i Europa.</p>\r\n<p>När Du startar Ditt program hämtas automatiskt alla de foder som ingår i din licens. Foder som tillverkats i andra länder omräknas exakt till svenska förhållanden och gällande svenska normer. Samtidigt uppdateras Dina stallfoderlistor och hästar.</p>\r\n<p>Men det som faktiskt är ett jättekliv i vårt alltmer multinationella foderuniversum - blir bara ett litet steg för Dig. Du kommer knappt att märka det.</p>\r\n<p>Ditt första steg - <a href=\"http://download.pc-horse.com/install/46install.exe\"><strong>ladda ner senaste versionen nu!</strong></a></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,15,'2014-03-31 15:26:51',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-31 15:26:51','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,1,'','',1,57,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3199,3277,'Ett litet steg för Dig - ett jättekliv till säkrare foderanalyser','footstep94287','<p><img alt=\"footstep\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/footstep.jpg\" height=\"170\" width=\"248\" />&nbsp; <img alt=\"46-timestamp\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-timestamp.png\" height=\"170\" width=\"248\" /></p>\r\n<p><strong>Från och med version 2.20</strong> har vi med PC-Horse tagit ett jättesteg för att ytterligare kvalitetssäkra Dina foderanalyser. I vår centrala databas läggs nu de garanterade foderuppgifterna in endast en gång - med de värden och normer som gäller i tillverkningslandet.</p>\r\n<p>I samma ögonblick som ett foder läggs in, eller ändras, blir uppgifterna tillgängliga för Dig och alla övriga användare av PC-Horse i Europa.</p>\r\n<p>När Du startar Ditt program hämtas automatiskt alla de foder som ingår i din licens. Foder som tillverkats i andra länder omräknas exakt till svenska förhållanden och gällande svenska normer. Samtidigt uppdateras Dina stallfoderlistor och hästar.</p>\r\n<p>Men det som faktiskt är ett jättekliv i vårt alltmer multinationella foderuniversum - blir bara ett litet steg för Dig. <br data-mce-bogus=\"1\" />Du kommer knappt att märka det.</p>\r\n<p>Ditt första steg - <a href=\"http://download.pc-horse.com/install/46install.exe\"><strong>ladda ner senaste versionen nu!</strong></a></p>','',1,15,'2014-03-31 15:26:51',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-31 15:26:51','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,1,'foderlistor, hästfoder, analyser, foderanalyser','Från och med version 2.20 har vi tagit ett jättesteg för att ytterligare kvalitetssäkra våra foderanalyser. I vår centrala databas läggs nu de garanterade foderuppgifterna in endast en gång - med de värden och normer som gäller i tillverkningslandet. När Du startar Ditt program hämtas automatiskt alla de foder som ingår i din licens ned och omräknas exakt till svenska förhållanden och gällande svenska normer. Samtidigt uppdateras Dina stallfoderlistor och hästar.',1,57,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3200,3278,'Maj 2014 - Har hesten brug for tilskudsfoder i foderrationen?','may201439968','<p><hr /><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em><em>Denne artikel er skrevet af førsteamanuensis Dr. Dag Austbø ved <span style=\"font-size: x-small;\" size=\"2\"><span style=\"font-family: Arial;\" face=\"Arial\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><i>Norges miljø- og biovitenskaplige universitet</i></span></span></span>. Dag Austbø og professor Knut Hove er to af nøglepersonerne bag udviklingen af PC-Horse. Deres videnskabelige arbejde og internationale netværk sikrer at programmets faktaoplysninger og beregningsmodeller står på sikkert videnskapeæigt grundlag.</em></em></span></em></span><hr />Der er mange typer tilskudsfoder til heste på markedet. Mange giver hestene sådanne produk-ter uden at have undersøgt om den enkelte hest reelt har behov for disse produkter eller om tilskuddet har nogen dokumenteret virkning.</p>\r\n<p><img alt=\"galoppfinish\" src=\"images-joomla/stories/seasons/galoppfinish.jpg\" height=\"413\" width=\"550\" /><em><br />Foto: Elina Björklund, Roccamshots</em></p>\r\n<p>VITAMIN OG MINERALTILSKUD<br />Den mest almindelige type af tilskud til heste er et vitamin og mineraltilskud. Disse produkter inde-holder oftest vitaminerne A, D, E plus flere B-vitaminer og vitamin C. I tillæg hertil indeholder de et bredt spektrum af makro- og mikromineraler. Hensigten med disse produkter er, at de skal sikre at foderrationen indeholder tilstrækkeligt af disse næringsstoffer.<br />Hvor hestens foder ration hovedsagligt består af grovfoder eller af grovfoder og rent korn (havre eller byg) vil der oftest være behov for at medtage et vitamin/mineral tilskud i foderationen. De fles-te af disse vitamin og mineraltilskud har et balanseret indhold af næringsstoffer og vil ikke give problemer med overdosering så længe de anvendes efter producentens anbefalinger.<br />Kraftfoderblandinger til heste er tilsat vitaminer og mineraler. Givet i de mængder som det er anbe-falet af producenten (oftest ca 0,5 kg pr 100 kg kropsvægt/dag) skal de kunne dække hestens behov og der burde ikke være behov for ekstra tilskudsfoder, såfremt grovfoderet er af almindelig god kva-litet. Heste som trænes lidt eller let bliver for fede, gives ofte mindre kraftfoder end det som anbefa-les af producenten. I sådanne tilfælde vil det være rigtigt at tildele vitamin/mineral tilskud, men mængden skal tilpasses efter hvor meget kraftfoderblanding der gives den enkelte hest. Der skal altså ikke give fuld mængde kraftfoderblanding i tillæg til fuld mængde vitamin/mineraltilskud.<br />Enkelte vitamin og mineraltilskud indeholder kun ganske få vitaminer eller mineraler. Et typisk ek-sempel er tilskud som hovedsagelig indeholder vitamin E og selen (Se). Når vi bruger sådanne tilskud skal vi huske, at alle kraftfoderblandinger til heste er tilsat både vitamin E og selen. Yderligere er se-len meget giftigt hvis det overdoseres.<br />ELEKTROLYTTER<br />Elektrolytter er vigtige for at opretholde væskebalancen og normal funktion i kroppen. De vigtigste elektrolytter er natrium (Na+), klorid (Cl-) og kalium (K+). Også calcium (Ca++) og magnesium (Mg++) er vigtige elektrolytter, men behøves kun i små mængder. Natrium og klorid finder vi i almindelig køk-kensalt (NaCl). Kalium får hesten hovedsagelig fra grovfoderet. Typisk indhold af kalium i græs, hø eller wrap er ca 15 - 20 gram pr kg tørstof (tørret foder). Gives hesten tilstrækkeligt med grovfoder i foderrationen vil den typisk få tilført 3 - 5 ganger det daglige behov. Behovet for natrium er imidler-tidig vanskeligt at få dækket gennem foderet. Vi må derfor sørge for at hesten får tilstrækkeligt med salt. Flere forsøg har vist, at heste ikke regulerer saltoptaget tilstrækkeligt godt ved udelukkende brug af saltsten. Det bedste er derfor give saltet direkte i foderet så vi er sikre på at hesten har fået den nødvendige mængde. Dette er særlig vigtig for heste i træning som sveder meget og dermed mister meget salt gennem sveden. Etter hård træning eller konkurrence kan en hest have udskildt mere end 100 gram salt gennem svedtab.<br />De fleste elektrolyttilskud indeholder salt og sukker plus kalium, calcium, magnesium og enkelte sporstoffer. Det er vigtigt, at være klar over at de mest almindelige elektrolyttilskud ikke dækker hestens behov for natrium. Det er derfor nødvendigt at sørge for, at heste altid får tilstrækkeligt med fodersalt.<br />Ved hårdt langvarrigt arbejde som langdistanceridning der går over flere dager kan det være aktuelt at supplere med en elektrolytblanding da der kan være behov for ekstra tilskud af kalium, calcium og magnesium.<br />URTER<br />Enkelte tilskud består hovedsagelig af urter. Disse bliver givet i små mængder og bidrager kun lidt til hestens ernæringsmæssige status. Det bliver imidlertid ofte hævdet ,at urtetilskudene har sundhedsfremmende effekter, uden at dette dog er tilstrækkelig dokumenteret. Enkelte urter in-deholder alkaloider og andre plantestoffer (phytochemicals) hvor virkningen hos hest er ukendt. Denne type tilskud skal naturligvis anvendes med varsomhed. Til konkurrenseheste er det særlig vigtigt at have sikkerhed for, at denne type tilskud ikke indeholder stoffer som er forbudt ifølge do-pingreglementet. Det er flere eksempler på at «sikre og naturlige» kosttilskud har givet udslag på dopingtester både ved mennesker og heste.<br />Hvidløg er et af de mest populære kosttilskud både til mennesker og heste, og er kendt for at have en række sundhedsfremmende effekter. Men hvidløg indeholder blandt andet allicin, som i for store mængder kan føre til anemi (Heinz body anemia). Det er usikkert hvad som er en sikker daglig mængde hvidløg til heste, men forsøg har vist ,at et dagligt indtag af mere end 0,2 gram frysetørret hvidløg pr kg kropsvægt førte til forandringer i de røde blodceller og anemi hos hester (Pearson et al., 2005).<br />Hvidløg blive også givet til heste for at reducere insektplagen i sommermånederne. Det er dog ikke dokumenteret at hvidløg har nogen som helst virkning på insektplagen.<br />PROBIOTIKA , PREBIOTIKA OG GÆR<br />Probiotika er produkter med levende bakterier som skal kunne forbedre fordøjelsen og bidrage til en sund tarmflora. Almindelige bakterietyper er mælkesyrebakterier.<br />Prebiotika er forskellige typer af tungt fordøjelige kulhydrater (fiber) som skal stimulere vækst af gunstige tarmbakterier. Almindelie prebiotika er frukto- oligosakkarider (FOS), inulin og resistent stivelse.<br />Effekten av pro- og prebiotika til heste er for lidt dokumenteret og resultater fra forsøg er meget varierende. Denne typen tilskud medfører en risiko for uheldige bivirkninger og mange giver pro- og prebiotika tilskud til hesten for at sikre en god tarmhelse og modvirke diarrê.<br />Der findes mange forskellige typer gærprodukter. De kan indeholde tørret gær, gærkultur eller gæ-rekstrakt. Tørret gær og gærkultur indeholder levende aktiv gær som skal stimulere fiber fordøjelsen, mens gærekstrakt er et ekstrakt af gærceller som er inaktivt og skal stimulere tarmfloraen og bedre prestation. Den mest almindelige gærkultur i disse produkter er Saccharomyces cerevisiae.<br />Effekten af gærtilskud er kun lidt dokumenteret, men enkelte undersøgelser har vist bedre fordøje-lighed af enkelte foderkomponenter og øget vækst hos ungheste. Brug af gærtilskud til heste regnes som ufarlig og tørret gær tilsættes også i enkelte typer kraftfoderblandinger.</p>\r\n<p>KONKLUSION<br />Vitamin- og mineraltilskud skal bidrage til at balansere hestens behov for disse næringsstoffer. Her kan PC-Horse hjælpe dig og vise om der er essensielle næringsstoffer som der er i underskud af i rationen. Elektrolytter er vigtige, særlig til heste i træning. Det vigtigste er at sikre at hesten får til-strækkeligt med salt. Elektrolytprodukter kan være nødvendige ved særlig hård træning og konkur-rencer som går over flere dage. Når det gælder pro- og prebiotika, urter og gær er det ikke mulig at angive et konkret behov. Her må den enkelte vurdere brugen af sådanne produkter. Sørg alltid for, at det produkt du bruger er sikkert i forhold til gældende dopingreglement.</p>\r\n<p><span style=\"font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><span style=\"font-size: 11pt;\"><strong>Litteratur:</strong><br />Pearson, W., H. J. Boermans, W. J. Bettger, B. W. McBride, and M. I. Lindinger. 2005 Association of maximum voluntary dietary intake of freeze-dried garlic with Heinz body anemia in horses. Am. J. Vet. Res. 66:457-465.</span></span></p>\r\n<p><span style=\"font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><span style=\"font-size: 11pt;\"></span></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><span style=\"font-size: 11pt;\"></span></span></p>\r\n<p><strong>Hvordan har Du gavn af PC-Horse i forbindelse med dette?</strong></p>\r\n<p><span style=\"font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><span style=\"font-size: 11pt;\"></span></span></p>\r\n<p>PC-Horse er et af verdens mest kvalificerede hjælpemidler til fodringplanlægning for heste. Du kan følge og holde orden på hestene (race, køn, vægt, huld, alder, træningsintensitet, udegang, mm) og fodre dem med færdig foder –fra foderfirmaer samt kombinere disse med dine egne foderanalyser (eurofins analyser kan lægges ind direkte, dog ikke i DK endnu).</p>\r\n<p><span style=\"font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><span style=\"font-size: 11pt;\"></span></span></p>\r\n<p>Behovet for hver hest beregnes individuelt og hvis du har en hest som afviger fra det normale i vægt eller aktivitet så kan du hurtigt korrigere denne hests foderplan for at få fodringen til at passe.</p>\r\n<p><span style=\"font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><span style=\"font-size: 11pt;\"></span></span></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" lang=\"da\"><a href=\"administrator/index.php/da/manual/demos\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Se en</span> <span class=\"hps\">video om brug af</span> <span class=\"hps\">PC Horse</span></span></a><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span> </span></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><span style=\"font-size: 11pt;\"></span></span></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><a href=\"administrator/index.php/da/manual/feed-lists/importfeedanalysis\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Hvordan</span> <span class=\"hps\">du lægger</span> <span class=\"hps\">dit</span> <span class=\"hps\">foder</span> <span class=\"hps\">analyse</span> <span class=\"hps\">direkte i programmet</span></span></a></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><span style=\"font-size: 11pt;\"></span></span></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><a href=\"administrator/index.php/da/news\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Se, hvad</span> <span class=\"hps\">foder</span> <span class=\"hps\">er inkluderet</span> <span class=\"hps\">i programmets</span> Danmarks<span class=\"hps\">liste</span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps atn\"></span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span></span></a></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><span style=\"font-size: 11pt;\"></span></span></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><a href=\"administrator/index.php/da/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Foregående måned</span>s<span class=\"hps\">artikler</span> <span class=\"hps\">kan findes her</span></span></a></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><span style=\"font-size: 11pt;\"></span></span></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<p><span style=\"font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><span style=\"font-size: 11pt;\"></span></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><span style=\"font-size: 11pt;\"></span></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em><em>&nbsp; <span class=\"article_separator\"><br /></span></em></em></span></em></span></p>\r\n<p><span style=\"font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><span style=\"font-size: 11pt;\"></span></span></p>\r\n<p><span style=\"font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><span style=\"font-size: 11pt;\">&nbsp;</span></span></p>','',1,81,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-04-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,7,'tilskud til heste, tilskudsfoder, mineraltilskud, vitamintilskud','Den mest almindelige type af tilskud til heste er et vitamin og mineraltilskud. Disse produkter inde-holder oftest vitaminerne A, D, E plus flere B-vitaminer og vitamin C. I tillæg hertil indeholder de et bredt spektrum af makro- og mikromineraler. Hensigten med disse produkter er, at de skal sikre at foderrationen indeholder tilstrækkeligt af disse næringsstoffer.\r\nHvor hestens foder ration hovedsagligt består af grovfoder eller af grovfoder og rent korn (havre eller byg) vil der oftest være behov for at medtage et vitamin/mineral tilskud i foderationen. De fles-te af disse vitamin og mineraltilskud har et balanseret indhold af næringsstoffer og vil ikke give problemer med overdosering så længe de anvendes efter producentens anbefalinger.',1,1183,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3201,3279,'Maj 2014 - Trenger hesten tilskuddsfôr i fôrrasjonen?','may201492718','<p><em><img alt=\"galoppfinish\" src=\"images-joomla/stories/seasons/galoppfinish.jpg\" width=\"550\" height=\"413\" /><br />Foto: Elina Björklund, Roccamshots<br data-mce-bogus=\"1\" /></em></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>Det er mange typer tilskuddsfôr til hester på markedet. Mange gir slike produkter til hestene uten å ha fastslått om det er et reelt behov for tilskuddet eller om tilskuddet har en dokumentert effekt.</p>\r\n<p><strong>Vitamin og mineraltilskudd</strong><br />Den mest vanlige typen tilskuddsfôr til hester er vitamin og mineraltilskudd. Disse produktene inneholder oftest vitaminene A, D, E pluss flere B-vitaminer og vitamin C. I tillegg inneholder de et bredt spektrum av makro- og mikromineraler. Hensikten med disse produktene er at de skal sikre at fôrrasjon ikke inneholder for lite av disse næringsstoffene.<br />Der hestens rasjon består hovedsakelig av grovfôr eller av grovfôr og rent korn (havre eller bygg) vil det oftest være behov for å ta med et vitamin/mineral tilskudd. De fleste har et balansert innhold av næringsstoffer og vil ikke kunne gi problemer med overdosering så lenge de brukes etter produsentens anbefalinger.<br />Kraftfôrblandinger til hest er tilsatt vitaminer og mineraler. Gitt i de mengder som anbefales av produsenten (oftest ca 0,5 kg per 100 kg kroppsvekt/dag) skal de kunne balansere hestens rasjon for disse næringsstoffene og det skal ikke være behov for ekstra tilskuddsfôr såfremt grovfôret er av vanlig god kvalitet. Hester som trenes lite eller lett blir for feite får gjerne mindre kraftfôrblanding enn det som anbefales av produsent. Da vil det være riktig å gi vitamin/mineral tilskudd, men mengden må tilpasses etter hvor mye kraftfôrblanding de får. Vi skal altså ikke gi full mengde kraftfôrblanding og i tillegg full mengde vitamin/mineraltilskudd.<br />Enkelte tilskudd inneholder kun noen få vitaminer eller mineraler. Et typisk eksempel er tilskudd som hovedsakelig inneholder vitamin E og selen (Se). Når vi bruker slike tilskudd skal vi huske at alle kraftfôrblandinger til hest er tilsatt både vitamin E og selen. I tillegg er selen et svært giftig mineral som lett kan overdoseres.<br /><br /><strong>Elektrolytter</strong><br />Elektrolytter er viktige for å opprettholde væskebalanse og normal funksjon i kroppen. De viktigste elektrolyttene er natrium (Na+), klorid (Cl-) og kalium (K+). Også kalsium (Ca++) og magnesium (Mg++) er viktige elektrolytter, men trengs i mindre mengder. Natrium og klorid finner vi i vanlig salt (NaCl). Kalium får hesten hovedsakelig fra grovfôret. Typisk innhold av kalium i gras, høy eller ensilasje er rundt 15 - 20 gram per kg tørrstoff (tørket fôr). Får hesten nok grovfôr i rasjonen vil den få tilført 3 - 5 ganger mer kalium enn dagsbehovet. Behovet for natrium er midlertidig vanskelig å få dekket gjennom fôret. Vi må derfor sørge for at hesten får nok salt. Flere forsøk har vist at hester ikke regulerer saltopptaket sitt godt nok ved bruk av saltstein. Vi bør derfor gi saltet direkte på fôret så vi er sikre på at hesten har fått det den trenger. Dette er særlig viktig til hester i trening som svetter mye og dermed taper mye salt gjennom svetten. Etter hard trening eller konkurranse kan en hest tape mer enn 100 gram salt gjennom svette.<br />De fleste elektrolytt tilskudd inneholder salt og sukker pluss kalium, kalsium, magnesium og enkelte sporstoffer. Det er viktig å være klar over at de vanligste elektrolytt tilskudd ikke dekker hestens behov for natrium. Vi må derfor alltid sørge for at hesten får nok salt.<br />Ved harde anstrengelser som i distanseritt eller konkurranser som går over flere dager kan det være aktuelt å supplere med en elektrolyttblanding da det kan være behov for ekstra tilskudd av kalium, kalsium og magnesium.</p>\r\n<p><strong>Urter</strong><br />Enkelte tilskudd består hovedsakelig av urter. Disse blir gitt i små mengder og bidrar lite til hestens ernæringsmessige status. Det blir imidlertid gjerne hevdet at de har helsefremmende effekter uten at dette er tilstrekkelig dokumentert. Enkelte urter inneholder alkaloider og andre plantestoffer (phytochemicals) der virkningen hos hest er ukjent. Denne type tilskudd må derfor brukes med varsomhet. Til konkurransehester er det særlig viktig å ha sikkerhet for at denne typen tilskudd ikke inneholder stoffer som er forbudt ifølge dopingreglementet. Det er mange eksempler på at «sikre og naturlige» kosttilskudd har gitt utslag på dopingtester både hos mennesker og hester.<br />Hvitløk er et av de mest populære kosttilskudd både til mennesker og hester, og er kjent for å ha en rekke helsefremmende effekter. Men hvitløk inneholder blant annet allicin som i for store mengder kan føre til anemi (Heinz body anemia). Det er usikkert hva som er sikker daglig mengde hvitløk til hester, men forsøk har vist at et daglig inntak av mer enn 0,2 gram frysetørket hvitløk per kg kroppsvekt førte til forandringer i røde blodceller og anemi hos hester (Pearson et al., 2005).<br />Hvitløk blir også gitt til hester for å redusere insektplage i sommermånedene. Det er ikke dokumentert at dette har noen som helst virkning.<br /><br /><strong>Probiotika , prebiotika og gjær</strong><br />Probiotika er produkter med levende bakterier som skal kunne bedre fordøyelsen og skape en sunn tarmflora. Vanlige bakterietyper er melkesyrebakterier.<br />Prebiotika er ulike typer tungt fordøyelige karbohydrater (fiber) som skal stimulere vekst av gunstige tarmbakterier. Vanlige prebiotika er frukto- oligosakkarider (FOS), inulin og resistent stivelse.<br />Effekten av pro- og prebiotika til hest er for lite dokumentert og resultater fra forsøk som er gjort varierer. Denne typen tilskudd medfører liten fare for uheldige bivirkninger og mange gir pro- og prebiotika tilskudd til hestene for å sikre god tarmhelse og motvirke diarê.<br />Det finnes mange typer gjærprodukter. De kan inneholde tørket gjær, gjærkultur eller gjærekstrakt. Tørket gjær og gjærkultur inneholder levende aktiv gjær som skal stimulere fiber fordøyelse, mens gjærekstrakt er et ekstrakt av gjærceller som er inaktivt og skal stimulere tarmfloraen og bedre prestasjon. Den mest vanlige gjærkulturen i slike produkter er Saccharomyces cerevisiae.<br />Effekten av gjærtilskudd er for lite dokumentert, men enkelte undersøkelser har vist bedret fordøyelighet av enkelte fôrkomponenter og økt vekst hos unghester. Bruk av gjærtilskudd til hester regnes som ufarlig og tørket gjær tilsettes også i enkelte typer kraftfôrblandinger.</p>\r\n<p><strong>Konklusjon</strong><br />Vitamin- og mineraltilskudd skal bidra til å balansere hestens rasjon for disse næringsstoffene. Her vil PC-Horse hjelpe deg og vise om det er essensielle næringsstoffer som det er for lite av i rasjonen. Elektrolytter er viktig, særlig til hester i trening. Det viktigste er å sikre at hesten får nok salt. Elektrolyttprodukter kan være viktig ved særlig harde anstrengelser og konkurranser som går over flere dager. Når det gjelder pro- og prebiotika, urter og gjær er det ikke mulig å angi behov. Her må derfor den enkelte vurdere bruken av slike produkter. Sørg alltid for at det produktet du bruker er sikkert i forhold til gjeldende dopingreglement.</p>\r\n<p><span style=\"font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><span style=\"font-size: 11pt;\"><strong>Litteratur:</strong><br />Pearson, W., H. J. Boermans, W. J. Bettger, B. W. McBride, and M. I. Lindinger. 2005 Association of maximum voluntary dietary intake of freeze-dried garlic with Heinz body anemia in horses. Am. J. Vet. Res. 66:457-465.</span></span></p>','',1,81,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-04-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,7,'','',1,1183,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3202,3280,'May 2014 - Do horses need extra supplements in their rations?','may201447116','<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em>The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences institution. Dr. Dag Austbø and Dr. Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the continued development of PC-Horse and to secure that our calculations are based on established scientific data.</em></span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p>There are many types of supplements for horses on the market. Supplements are also often included in rations without a real need for them being established or their effects having been documented.</p>\r\n<p><img alt=\"galoppfinish\" src=\"images-joomla/stories/seasons/galoppfinish.jpg\" height=\"413\" width=\"550\" /></p>\r\n<p><strong>Vitamin and mineral supplements</strong><br />The most common type of supplements are vitamin and mineral supplements. These products often contain vitamins A, D, E plus several B vitamins and vitamin C. In addition, they contain a wide spectrum of macro and micro minerals. The purpose of these products is to ensure that the ration contains enough of these vitamin and mineral nutrients.<br />Where the horse\'s ration consists mainly of roughage or roughage and grains (oats or barley) a vitamin/mineral supplement will generally need to be included. Most supplements have a balanced nutrient content that is effective as long as manufacturer\'s recommendations for use are followed.<br />Concentrate mixtures for horses contain vitamins and minerals. By using the amounts recommended by the manufacturer (usually about 0.5 kg per 100 kg bodyweight/day) the products should help to deliver a balanced amount of the nutrients needed in your horse\'s ration. Further supplements should not be needed if the roughage is of normal quality. Horses in light exercise or that have become too fat need to be fed less concentrate mixture than the manufacturer recommends. For these horses it is appropriate to provide vitamin/mineral supplements, but the amounts must be adjusted according to how much concentrate mix they receive. They should therefore not be given the full amount of vitamin/mineral supplements in addition to the full amount of concentrate mixture.<br />Some supplements contain only a few vitamins or minerals. Typical of these are products that contain mainly vitamin E and selenium (Se). When using these supplements we should remember that all concentrate mixtures for horses already contain both vitamin E and selenium. Selenium is also a highly toxic mineral that can easily be overdosed.</p>\r\n<p><strong>Electrolytes</strong><br />Electrolytes are important in the maintenance of fluid balance and normal functioning of the body. The major electrolytes are sodium (Na), chloride (Cl) and potassium (K +). Calcium (Ca + +) and magnesium (Mg + +) are also essential electrolytes but required in in small amounts. Sodium and chloride are found in common salt (NaCl). Potassium is mainly found in roughage. Typically, the content of potassium in grass, hay or silage is around 15-20 grams per kg dry matter. If the ration contains enough roughage, then it also contains about 3-5 times more potassium than the daily requirement. The need for sodium is difficult to cover through the feed alone. We must therefore make sure that the horse is getting enough salt. Several experiments have shown that horses do not regulate their own salt uptake satisfactorily from salt blocks. We should therefore give them salt directly with the feed to be sure salt needs have been met. This is especially important for horses in training who sweat a lot and thus lose a great amount of salt through sweat. After hard training or competition, a horse loses more than 100 grams of salt through sweat.<br />Most electrolyte supplements contain salt and sugar plus potassium, calcium, magnesium and some trace elements. It is important to be aware that the most common electrolyte supplements do not cover the horse\'s need for sodium. We must always ensure that the horse gets enough salt.<br />Through the intensive exercise involved in endurance races or competitions over several days it may become necessary to supplement with an electrolyte product as there may be a need for additional supplementary potassium, calcium and magnesium.</p>\r\n<p><strong>Herbs</strong><br />Some supplements consist mainly of herbs. These are given in small amounts and contribute little to the horse\'s nutritional status. It is generally claimed that they have health-promoting effects but there remains insufficient evidence for this . Some herbs contain alkaloids and other plant substances (phytochemicals) where the effect on horses is unknown. This type of product must be used with caution. For competition horses it is particularly important to be certain that these kind of supplements do not contain substances that may be prohibited by doping regulations. There are many examples of \"safe and natural\" supplements that have resulted in positive doping tests in both humans and horses.<br />Garlic is one of the most popular supplements for both humans and horses, and is known to have numerous health effects. However, garlic contains allicin that can cause anemia (Heinz body anemia). It is uncertain what a safe daily amount of garlic may be for horses, but experiments have shown that a daily intake of more than 0.2 grams of freeze-dried garlic per kg bodyweight led to changes in red blood cells and anemia in horses (Pearson et al . , 2005) .<br />Garlic Is also given to horses to reduce insect pest in the summer months. There is no evidence that this has any effect.</p>\r\n<p><strong>Probiotics , prebiotics and yeast</strong><br />Probiotics are products with live bacteria that can improve digestion and create a healthy intestinal flora. Common types of bacteria are lactic acid bacteria.<br />Prebiotics are different types of indigestible carbohydrates (fibre) that stimulate the growth of beneficial intestinal bacteria. Common prebiotics are fructo-oligosaccharides (FOS), inulin and resistant starch.<br />The effect of pro- and prebiotics on horses is insufficiently documented and the results of experiments vary. However, this type of supplement involves little risk of adverse side effects and is therefore used on many horses to help ensure good gut health and to prevent diarrhea.<br />There are many types of yeast products on the market. They may contain dried yeast, yeast culture or yeast extract. Dried yeast and yeast culture contain live active yeast to stimulate fibre digestion, while yeast extract is an extract of yeast cells that are inactive and is supposed to stimulate the intestinal flora and improve performance. The most common yeast culture in such products is Saccharomyces cerevisiae (ordinary baking yeast).<br />The effects of using yeast supplements is not well documented, but studies have shown improved digestibility of some feed components and increased growth in young horses. Use of yeast supplements for horses is generally considered harmless and dried yeast is also added to some types of concentrate mixtures.</p>\r\n<p><strong>Conclusion</strong><br />Vitamin and mineral supplements will help balance your horse\'s ration for these nutrients. PC-Horse will help you decide whether your horse needs additional vitamins or minerals. Electrolytes are important, especially for horses in training. Most important of all is to secure the intake of common salt. Electrolyte products can be important for horses in strenuous competitions, such as endurance rides and competitions over several days. For pro- and prebiotica, herbs and yeasts, no requirements can be given. The individual horse owner must evaluate the use and safety of such products. Always be sure that the products you include in the ration are safe according to health and doping regulations.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>What does this mean in practice?</strong><br />Daily intake of roughage varies based on feed quality, production classes, individual appetite and each individual\'s place in the herd hierarchy. This means that we must observe horses in a herd closely and make corrections to the feed offered each individual at night-time or early morning to avoid some individuals growing too fat or too thin.</p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/manual/demos\"><strong><strong>Watch a video on using PC-Horse</strong></strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/news/new-feedlist\"><strong>See what feeds are included in the program´s ready-to-go feed list</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/articles/topic-of-the-month/other-topics\"><strong>Previous month articles can be found here</strong></a></p>\r\n<p><em><strong>Give us topic suggestions for future monthly articles</strong></em></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>','',1,81,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-04-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,7,'Vitamin and mineral supplements for horses','Vitamin and mineral supplements\r\nThe most common type of supplements are vitamin and mineral supplements. These products often contain vitamins A, D, E plus several B vitamins and vitamin C. In addition, they contain a wide spectrum of macro and micro minerals. The purpose of these products is to ensure that the ration contains enough of these vitamin and mineral nutrients.\r\nWhere the horse\'s ration consists mainly of roughage or roughage and grains (oats or barley) a vitamin/mineral supplement will generally need to be included. Most supplements have a balanced nutrient content that is effective as long as manufacturer\'s recommendations for use are followed.',1,1183,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3203,3281,'Maj 2014 - Trenger hesten tilskuddsfôr i fôrrasjonen?','may201487390','<hr />\r\n<p>Artikkelen er skrevet av Dr. Dag Austbø ved Norges miljø- og biovitenskaplige universitet. Dr. Austbø og Dr. Knut Hove er to av nøkkelpersonene bak utviklingen av PC-Horse. Deres faglige arbeid og internasjonale nettverk bidrar til at programmets innhold &nbsp;og beregningsmodeller bygger på etablerte vitenskaplige data.</p>\r\n<hr />\r\n<p>Det er mange typer tilskuddsfôr til hester på markedet. Mange gir slike produkter til hestene uten å ha fastslått om det er et reelt behov for tilskuddet eller om tilskuddet har en dokumentert effekt.<br /><br /><img alt=\"galoppfinish\" src=\"images-joomla/stories/seasons/galoppfinish.jpg\" height=\"413\" width=\"550\" /><em><br />Foto: Elina Björklund, Roccamshots</em></p>\r\n<p><strong>Vitamin og mineraltilskudd</strong><br />Den mest vanlige typen tilskuddsfôr til hester er vitamin og mineraltilskudd. Disse produktene inneholder oftest vitaminene A, D, E pluss flere B-vitaminer og vitamin C. I tillegg inneholder de et bredt spektrum av makro- og mikromineraler. Hensikten med disse produktene er at de skal sikre at fôrrasjon ikke inneholder for lite av disse næringsstoffene.<br />Der hestens rasjon består hovedsakelig av grovfôr eller av grovfôr og rent korn (havre eller bygg) vil det oftest være behov for å ta med et vitamin/mineral tilskudd. De fleste har et balansert innhold av næringsstoffer og vil ikke kunne gi problemer med overdosering så lenge de brukes etter produsentens anbefalinger.<br />Kraftfôrblandinger til hest er tilsatt vitaminer og mineraler. Gitt i de mengder som anbefales av produsenten (oftest ca 0,5 kg per 100 kg kroppsvekt/dag) skal de kunne balansere hestens rasjon for disse næringsstoffene og det skal ikke være behov for ekstra tilskuddsfôr såfremt grovfôret er av vanlig god kvalitet. Hester som trenes lite eller lett blir for feite får gjerne mindre kraftfôrblanding enn det som anbefales av produsent. Da vil det være riktig å gi vitamin/mineral tilskudd, men mengden må tilpasses etter hvor mye kraftfôrblanding de får. Vi skal altså ikke gi full mengde kraftfôrblanding og i tillegg full mengde vitamin/mineraltilskudd.<br />Enkelte tilskudd inneholder kun noen få vitaminer eller mineraler. Et typisk eksempel er tilskudd som hovedsakelig inneholder vitamin E og selen (Se). Når vi bruker slike tilskudd skal vi huske at alle kraftfôrblandinger til hest er tilsatt både vitamin E og selen. I tillegg er selen et svært giftig mineral som lett kan overdoseres.<br /><br /><strong>Elektrolytter</strong><br />Elektrolytter er viktige for å opprettholde væskebalanse og normal funksjon i kroppen. De viktigste elektrolyttene er natrium (Na+), klorid (Cl-) og kalium (K+). Også kalsium (Ca++) og magnesium (Mg++) er viktige elektrolytter, men trengs i mindre mengder. Natrium og klorid finner vi i vanlig salt (NaCl). Kalium får hesten hovedsakelig fra grovfôret. Typisk innhold av kalium i gras, høy eller ensilasje er rundt 15 - 20 gram per kg tørrstoff (tørket fôr). Får hesten nok grovfôr i rasjonen vil den få tilført 3 - 5 ganger mer kalium enn dagsbehovet. Behovet for natrium er midlertidig vanskelig å få dekket gjennom fôret. Vi må derfor sørge for at hesten får nok salt. Flere forsøk har vist at hester ikke regulerer saltopptaket sitt godt nok ved bruk av saltstein. Vi bør derfor gi saltet direkte på fôret så vi er sikre på at hesten har fått det den trenger. Dette er særlig viktig til hester i trening som svetter mye og dermed taper mye salt gjennom svetten. Etter hard trening eller konkurranse kan en hest tape mer enn 100 gram salt gjennom svette.<br />De fleste elektrolytt tilskudd inneholder salt og sukker pluss kalium, kalsium, magnesium og enkelte sporstoffer. Det er viktig å være klar over at de vanligste elektrolytt tilskudd ikke dekker hestens behov for natrium. Vi må derfor alltid sørge for at hesten får nok salt.<br />Ved harde anstrengelser som i distanseritt eller konkurranser som går over flere dager kan det være aktuelt å supplere med en elektrolyttblanding da det kan være behov for ekstra tilskudd av kalium, kalsium og magnesium.</p>\r\n<p><strong>Urter</strong><br />Enkelte tilskudd består hovedsakelig av urter. Disse blir gitt i små mengder og bidrar lite til hestens ernæringsmessige status. Det blir imidlertid gjerne hevdet at de har helsefremmende effekter uten at dette er tilstrekkelig dokumentert. Enkelte urter inneholder alkaloider og andre plantestoffer (phytochemicals) der virkningen hos hest er ukjent. Denne type tilskudd må derfor brukes med varsomhet. Til konkurransehester er det særlig viktig å ha sikkerhet for at denne typen tilskudd ikke inneholder stoffer som er forbudt ifølge dopingreglementet. Det er mange eksempler på at «sikre og naturlige» kosttilskudd har gitt utslag på dopingtester både hos mennesker og hester.<br />Hvitløk er et av de mest populære kosttilskudd både til mennesker og hester, og er kjent for å ha en rekke helsefremmende effekter. Men hvitløk inneholder blant annet allicin som i for store mengder kan føre til anemi (Heinz body anemia). Det er usikkert hva som er sikker daglig mengde hvitløk til hester, men forsøk har vist at et daglig inntak av mer enn 0,2 gram frysetørket hvitløk per kg kroppsvekt førte til forandringer i røde blodceller og anemi hos hester (Pearson et al., 2005).<br />Hvitløk blir også gitt til hester for å redusere insektplage i sommermånedene. Det er ikke dokumentert at dette har noen som helst virkning.<br /><br /><strong>Probiotika , prebiotika og gjær</strong><br />Probiotika er produkter med levende bakterier som skal kunne bedre fordøyelsen og skape en sunn tarmflora. Vanlige bakterietyper er melkesyrebakterier.<br />Prebiotika er ulike typer tungt fordøyelige karbohydrater (fiber) som skal stimulere vekst av gunstige tarmbakterier. Vanlige prebiotika er frukto- oligosakkarider (FOS), inulin og resistent stivelse.<br />Effekten av pro- og prebiotika til hest er for lite dokumentert og resultater fra forsøk som er gjort varierer. Denne typen tilskudd medfører liten fare for uheldige bivirkninger og mange gir pro- og prebiotika tilskudd til hestene for å sikre god tarmhelse og motvirke diarê.<br />Det finnes mange typer gjærprodukter. De kan inneholde tørket gjær, gjærkultur eller gjærekstrakt. Tørket gjær og gjærkultur inneholder levende aktiv gjær som skal stimulere fiber fordøyelse, mens gjærekstrakt er et ekstrakt av gjærceller som er inaktivt og skal stimulere tarmfloraen og bedre prestasjon. Den mest vanlige gjærkulturen i slike produkter er Saccharomyces cerevisiae.<br />Effekten av gjærtilskudd er for lite dokumentert, men enkelte undersøkelser har vist bedret fordøyelighet av enkelte fôrkomponenter og økt vekst hos unghester. Bruk av gjærtilskudd til hester regnes som ufarlig og tørket gjær tilsettes også i enkelte typer kraftfôrblandinger.</p>\r\n<p><strong>Konklusjon</strong><br />Vitamin- og mineraltilskudd skal bidra til å balansere hestens rasjon for disse næringsstoffene. Her vil PC-Horse hjelpe deg og vise om det er essensielle næringsstoffer som det er for lite av i rasjonen. Elektrolytter er viktig, særlig til hester i trening. Det viktigste er å sikre at hesten får nok salt. Elektrolyttprodukter kan være viktig ved særlig harde anstrengelser og konkurranser som går over flere dager. Når det gjelder pro- og prebiotika, urter og gjær er det ikke mulig å angi behov. Her må derfor den enkelte vurdere bruken av slike produkter. Sørg alltid for at det produktet du bruker er sikkert i forhold til gjeldende dopingreglement.</p>\r\n<p><span style=\"font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><span style=\"font-size: 11pt;\"><strong>Litteratur:</strong><br />Pearson, W., H. J. Boermans, W. J. Bettger, B. W. McBride, and M. I. Lindinger. 2005 Association of maximum voluntary dietary intake of freeze-dried garlic with Heinz body anemia in horses. Am. J. Vet. Res. 66:457-465.<hr /></span></span></p>\r\n<p><b>Hvor stor nytte av PC-Horse har du i samband med dette?</b></p>\r\n<p><span>PC-Horse er et av verdens mest kvalifiserte hjelpemiddel for fôring av hester. Du kan følge med og holde orden på alle typer hester (rase, kjønn, vekt, hold, alder, treningsintensitet, utegang, mm) og fôre dem etter ferdig-til-bruk-analyser på markedets ledende hestefôr, samt kombinere disse med dine egne fôranalyser (Eurofins sine analyser kan leses inn i programmet automatisk). Næringsbehovet for hver enkelt hest beregnes individuelt. Dersom du ser en hest som avviker fra det normale eller ønskelige i vekt, utvikling eller adferd så kan du raskt korrigere hestens fôrplan for å rette på problemet.</span></p>\r\n<p><strong>Noen lenker:</strong><br /> <br /><a href=\"index.php/nb/manual/demos\">Se en film om hvordan PC-Horse fungerer</a> &nbsp;</p>\r\n<p><a href=\"index.php/nb/manual/feed-lists/importfeedanalysis\">Hvordan du leser inn din grovfôranalyse automatisk i programmet</a> <br /> <br /> <a href=\"index.php/nb/news\">Se hvilke fôr som inngår i programmets ready-to-go fôrliste (Garantifôrlisten)</a> <br /> <br /> <a href=\"index.php/nb/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\">Tidligere månedsartikler finner du her </a><br /> <br /><strong> <i>Gi oss gjerne forslag til emner for kommende månedsartikler </i></strong></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p><span><span class=\"article_separator\">&nbsp;</span></span></p>','',1,81,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-04-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,7,'tilskuddsfôr til hester','Det er mange typer tilskuddsfôr til hester på markedet. Mange gir slike produkter til hestene uten å ha fastslått om det er et reelt behov for tilskuddet eller om tilskuddet har en dokumentert effekt.\r\n\r\nVitamin og mineraltilskudd\r\nDen mest vanlige typen tilskuddsfôr til hester er vitamin og mineraltilskudd. Disse produktene inneholder oftest vitaminene A, D, E pluss flere B-vitaminer og vitamin C. I tillegg inneholder de et bredt spektrum av makro- og mikromineraler. Hensikten med disse produktene er at de skal sikre at fôrrasjon ikke inneholder for lite av disse næringsstoffene.\r\nDer hestens rasjon består hovedsakelig av grovfôr eller av grovfôr og rent korn (havre eller bygg) vil det oftest være behov for å ta med et vitamin/mineral tilskudd. De fleste har et balansert innhold av næringsstoffer og vil ikke kunne gi problemer med overdosering så lenge de brukes etter produsentens anbefalinger.',1,1183,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3204,3282,'Maj 2014 - Trenger hesten tilskuddsfôr i fôrrasjonen?','may201469448','<p><em><img alt=\"galoppfinish\" src=\"images-joomla/stories/seasons/galoppfinish.jpg\" width=\"550\" height=\"413\" /><br />Foto: Elina Björklund, Roccamshots<br data-mce-bogus=\"1\" /></em></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>Det er mange typer tilskuddsfôr til hester på markedet. Mange gir slike produkter til hestene uten å ha fastslått om det er et reelt behov for tilskuddet eller om tilskuddet har en dokumentert effekt.</p>\r\n<p><strong>Vitamin og mineraltilskudd</strong><br />Den mest vanlige typen tilskuddsfôr til hester er vitamin og mineraltilskudd. Disse produktene inneholder oftest vitaminene A, D, E pluss flere B-vitaminer og vitamin C. I tillegg inneholder de et bredt spektrum av makro- og mikromineraler. Hensikten med disse produktene er at de skal sikre at fôrrasjon ikke inneholder for lite av disse næringsstoffene.<br />Der hestens rasjon består hovedsakelig av grovfôr eller av grovfôr og rent korn (havre eller bygg) vil det oftest være behov for å ta med et vitamin/mineral tilskudd. De fleste har et balansert innhold av næringsstoffer og vil ikke kunne gi problemer med overdosering så lenge de brukes etter produsentens anbefalinger.<br />Kraftfôrblandinger til hest er tilsatt vitaminer og mineraler. Gitt i de mengder som anbefales av produsenten (oftest ca 0,5 kg per 100 kg kroppsvekt/dag) skal de kunne balansere hestens rasjon for disse næringsstoffene og det skal ikke være behov for ekstra tilskuddsfôr såfremt grovfôret er av vanlig god kvalitet. Hester som trenes lite eller lett blir for feite får gjerne mindre kraftfôrblanding enn det som anbefales av produsent. Da vil det være riktig å gi vitamin/mineral tilskudd, men mengden må tilpasses etter hvor mye kraftfôrblanding de får. Vi skal altså ikke gi full mengde kraftfôrblanding og i tillegg full mengde vitamin/mineraltilskudd.<br />Enkelte tilskudd inneholder kun noen få vitaminer eller mineraler. Et typisk eksempel er tilskudd som hovedsakelig inneholder vitamin E og selen (Se). Når vi bruker slike tilskudd skal vi huske at alle kraftfôrblandinger til hest er tilsatt både vitamin E og selen. I tillegg er selen et svært giftig mineral som lett kan overdoseres.<br /><br /><strong>Elektrolytter</strong><br />Elektrolytter er viktige for å opprettholde væskebalanse og normal funksjon i kroppen. De viktigste elektrolyttene er natrium (Na+), klorid (Cl-) og kalium (K+). Også kalsium (Ca++) og magnesium (Mg++) er viktige elektrolytter, men trengs i mindre mengder. Natrium og klorid finner vi i vanlig salt (NaCl). Kalium får hesten hovedsakelig fra grovfôret. Typisk innhold av kalium i gras, høy eller ensilasje er rundt 15 - 20 gram per kg tørrstoff (tørket fôr). Får hesten nok grovfôr i rasjonen vil den få tilført 3 - 5 ganger mer kalium enn dagsbehovet. Behovet for natrium er midlertidig vanskelig å få dekket gjennom fôret. Vi må derfor sørge for at hesten får nok salt. Flere forsøk har vist at hester ikke regulerer saltopptaket sitt godt nok ved bruk av saltstein. Vi bør derfor gi saltet direkte på fôret så vi er sikre på at hesten har fått det den trenger. Dette er særlig viktig til hester i trening som svetter mye og dermed taper mye salt gjennom svetten. Etter hard trening eller konkurranse kan en hest tape mer enn 100 gram salt gjennom svette.<br />De fleste elektrolytt tilskudd inneholder salt og sukker pluss kalium, kalsium, magnesium og enkelte sporstoffer. Det er viktig å være klar over at de vanligste elektrolytt tilskudd ikke dekker hestens behov for natrium. Vi må derfor alltid sørge for at hesten får nok salt.<br />Ved harde anstrengelser som i distanseritt eller konkurranser som går over flere dager kan det være aktuelt å supplere med en elektrolyttblanding da det kan være behov for ekstra tilskudd av kalium, kalsium og magnesium.</p>\r\n<p><strong>Urter</strong><br />Enkelte tilskudd består hovedsakelig av urter. Disse blir gitt i små mengder og bidrar lite til hestens ernæringsmessige status. Det blir imidlertid gjerne hevdet at de har helsefremmende effekter uten at dette er tilstrekkelig dokumentert. Enkelte urter inneholder alkaloider og andre plantestoffer (phytochemicals) der virkningen hos hest er ukjent. Denne type tilskudd må derfor brukes med varsomhet. Til konkurransehester er det særlig viktig å ha sikkerhet for at denne typen tilskudd ikke inneholder stoffer som er forbudt ifølge dopingreglementet. Det er mange eksempler på at «sikre og naturlige» kosttilskudd har gitt utslag på dopingtester både hos mennesker og hester.<br />Hvitløk er et av de mest populære kosttilskudd både til mennesker og hester, og er kjent for å ha en rekke helsefremmende effekter. Men hvitløk inneholder blant annet allicin som i for store mengder kan føre til anemi (Heinz body anemia). Det er usikkert hva som er sikker daglig mengde hvitløk til hester, men forsøk har vist at et daglig inntak av mer enn 0,2 gram frysetørket hvitløk per kg kroppsvekt førte til forandringer i røde blodceller og anemi hos hester (Pearson et al., 2005).<br />Hvitløk blir også gitt til hester for å redusere insektplage i sommermånedene. Det er ikke dokumentert at dette har noen som helst virkning.<br /><br /><strong>Probiotika , prebiotika og gjær</strong><br />Probiotika er produkter med levende bakterier som skal kunne bedre fordøyelsen og skape en sunn tarmflora. Vanlige bakterietyper er melkesyrebakterier.<br />Prebiotika er ulike typer tungt fordøyelige karbohydrater (fiber) som skal stimulere vekst av gunstige tarmbakterier. Vanlige prebiotika er frukto- oligosakkarider (FOS), inulin og resistent stivelse.<br />Effekten av pro- og prebiotika til hest er for lite dokumentert og resultater fra forsøk som er gjort varierer. Denne typen tilskudd medfører liten fare for uheldige bivirkninger og mange gir pro- og prebiotika tilskudd til hestene for å sikre god tarmhelse og motvirke diarê.<br />Det finnes mange typer gjærprodukter. De kan inneholde tørket gjær, gjærkultur eller gjærekstrakt. Tørket gjær og gjærkultur inneholder levende aktiv gjær som skal stimulere fiber fordøyelse, mens gjærekstrakt er et ekstrakt av gjærceller som er inaktivt og skal stimulere tarmfloraen og bedre prestasjon. Den mest vanlige gjærkulturen i slike produkter er Saccharomyces cerevisiae.<br />Effekten av gjærtilskudd er for lite dokumentert, men enkelte undersøkelser har vist bedret fordøyelighet av enkelte fôrkomponenter og økt vekst hos unghester. Bruk av gjærtilskudd til hester regnes som ufarlig og tørket gjær tilsettes også i enkelte typer kraftfôrblandinger.</p>\r\n<p><strong>Konklusjon</strong><br />Vitamin- og mineraltilskudd skal bidra til å balansere hestens rasjon for disse næringsstoffene. Her vil PC-Horse hjelpe deg og vise om det er essensielle næringsstoffer som det er for lite av i rasjonen. Elektrolytter er viktig, særlig til hester i trening. Det viktigste er å sikre at hesten får nok salt. Elektrolyttprodukter kan være viktig ved særlig harde anstrengelser og konkurranser som går over flere dager. Når det gjelder pro- og prebiotika, urter og gjær er det ikke mulig å angi behov. Her må derfor den enkelte vurdere bruken av slike produkter. Sørg alltid for at det produktet du bruker er sikkert i forhold til gjeldende dopingreglement.</p>\r\n<p><span style=\"font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><span style=\"font-size: 11pt;\"><strong>Litteratur:</strong><br />Pearson, W., H. J. Boermans, W. J. Bettger, B. W. McBride, and M. I. Lindinger. 2005 Association of maximum voluntary dietary intake of freeze-dried garlic with Heinz body anemia in horses. Am. J. Vet. Res. 66:457-465.</span></span></p>','',1,81,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-04-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,7,'','',1,1183,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3205,3283,'Maj 2014 - Behöver hästen tillskottsfoder?','may201462286','<hr />\r\n<p><i>Denna artikel<em> är skriven av försteamanuensen Dr Dag Ausbø vid Universitet for miljø og biovitenskap i Norge. <span style=\"line-height: 115%;\"></span> </em> </i><em><span style=\"line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.</span></em></p>\r\n<hr />\r\n<p>På marknaden finns det många slags tillskottsfoder avsedda för hästar. Och det är inte ovanligt att många ger tillskottsfoder till sin häst utan att ha tänkt igenom om det föreligger ett verkligt behov för tillskottet, eller om tillskottet har dokumenterad effekt.&nbsp;</p>\r\n<p><em><br /><img alt=\"galoppfinish\" src=\"images-joomla/stories/seasons/galoppfinish.jpg\" height=\"413\" width=\"550\" /><br />Foto: Elina Björklund, Roccamshots</em></p>\r\n<p><strong>Vitamin och mineraltillskott</strong><br />Den vanligaste typen av tillskottsfoder för hästar är vitamin- och mineraltillskott. dessa produkter innehåller oftast vitaminerna A, D, E plus flera B-vitaminer samt vitamin C. Utöver detta innehåller de ett brett spektrum makro- och mikromineraler. Målsättningen för produkterna är att säkerställa att dagsgivan inte ger för lite av dessa näringsämnen.</p>\r\n<p>När hästens dagsranson huvudsakligen består av grovfoder eller av grovfoder och rent spannmål (havre eller korn) så finns det ofta anledning att lägga till ett vitamin/mineral tillskott. De flesta dylika har ett balanserat innehåll av näringsämnen ger inga problem med överdosering så länge man följer tillverkarens rekommendationer.</p>\r\n<p>Kraftfoderblandningar för häst har som regel tillsatts vitaminer och mineraler. Givna i de mängder producenten rekommenderar (oftast ca 0,5 kg per 100 kg kroppsvikt/dag) brukar de kunna balansera dagsgivan för de vanligaste näringsämnena utan att behov av extra tillskottsfoder uppstår. Åtminstone om grovfodret som används är av normalt god kvalitet. Hästar som tränas lite eller som har lätt för att bli feta får ofta lite mindre mängd kraftfoder än vad som rekommenderas av producenten. Om så är fallet är det riktigt att ge extra vitamin/mineral tillskott. Men mängden måste anpassas efter hur mycket kraftfoder de ges. Du ska således inte ge full ranson kraftfoder - och dessutom full ranson tillskottsfoder.</p>\r\n<p>Vissa tillskott innehåller bara ett snävt urval vitaminer eller mineraler. Ett typiskt sådant exempel är tillskott som endast innehåller vitamin E och Selén (Se). När ett sådant används bör du vara observant på att alla kraftfoderblandningar för häst har tillsatts både vitamin E och Selén. Och Selén är ett mycket giftigt mineral som lätt kan överdoseras.<br /><br /><strong>Elektrolyter</strong><br />Elektrolyterär viktiga för att upprätthålla vätskebalans och en normal funktion i kroppen. De viktigaste elektrolyterna är natrium (Na+), klorid (Cl) och kalium (K+). Även kalcium (Ca++) och magnesium (Mg++) är viktiga elektrolyter, men behövs i mindre mängder. Natrium och klorid finns i vanligt salt (NaCl). Kalium får hästen huvudsakligen från grovfodret. Ett typiskt innehåll av kalium i gräs, hö eller hösilage ligger runt 15 - 20 gr per kg torrsubstans (torkat foder). Ges hästen tillräcklig mängd grovfoder i ransonen då får den faktiskt 3 - 5 gånger mer kalium än vad den behöver. Så där behöver du inte tänka så mycket.<br /><br /></p>\r\n<p>Hästgens behov av natrium är däremot svårt att täcka via fodret. Därför måste du se till att hästen får tillräckligt med salt. Flera försök har visat att hästar inte inte förmår reglera sitt saltupptag gott nog bara genom att slicka på saltsten. Därför bör du ge salt direkt i fodret så att du blir säker på att den får vad den behöver. Det är speciellt viktigt för hästar i träning som svettas mycket och därmed förlorar mycket salt via svetten. Efter hård träning eller tävling kan en häst förlora mer än 100 gram salt bara genom att svettas.</p>\r\n<p>De flesta elektrolyt-tillskotten innehåller såväl salt som socker och kalium, kalcium, magnesium och vissa spårämnen. Det är viktigt att komma ihåg att de vanligaste elektrolyt-tillskotten<em> inte täcker hästens behov av natrium</em>. Du måste därför alltid själv se till att hästen får nog med salt.</p>\r\n<p>Vid hård ansträngning som distansridning eller tävlingar som går över flera dagar kan det vara lämpligt extrautfodra med en elektrolytblandning eftersom det då kan uppstå behov av extra tillskott av kalium, kalcium och magnesium.</p>\r\n<p><strong>Örter</strong><br />Vissa tillskott består huvudsakligen av örter. Dessa ges i små mängder och bidrar inte nämnvärt till hästens näringsmässiga status. Det hävdas ofta att de har hälsofrämjande egenskaper - dock utan att detta ärtillräckligt dokumenterat. Vissa örter innehåller alkaloider och andra växtelement (phytochemicals) vars verkningar på häst är okända. Dessa tillskottstyper&nbsp; bör därför användas med aktsamhet. För tävlingshästar är det särskilt viktigt att säkerställa att de inte innehåller ämnen som är förbjudan när det gäller dopingreglerna. Det finns många exempel på hur \"säkra och naturliga\" kosttillskott har givit utslag i dopingtestet - både för människor och hästar.</p>\r\n<p>Vitlök är ett av de mest populära kosttillskotten. Både till människor ochn hästar. Och vitlök är känt för att ha en rad hälsofrmjande egenskaper. Men vitlök innehåller bland annat ämnet allicin som i för stora mängder kan leda till anemi (Heinz body anemia). Det råder osäkerhet om vad som är en säker daglig mängd vitlök för hästar. Men försök visar att ett dagligt intag som överstiger 0,2 gram frystorkad vitlök per kg krioppsvikt ledde till förändringar i de röda blodkropparna och anemi hos hästar (Pearson et al. 2005).</p>\r\n<p>Man ger också vitlök till hästarna under sommarmånaderna för att försöka lindra insektsplågan. Det finns ingen dokumentation på att detta har någon som helst effekt.<br /><br /><strong>Probiotika , prebiotika och jäst</strong><br />Probiotika är produkter med levande bakterier som ska kunna förbättra matsmältningen och skapa en sund tarmflora. Vanliga bakterietyper är mjölksyrebakterier. Prebiotika utgörs av olika typer av svårsmälta kolhydrater (fibrer) som ska stimulera tillväxten av goda tarmbakterier. Vanliga prebiotika är frukto- oligosackarider (FOS), inulin och resistent stärkelse.</p>\r\n<p>Effekterna av pro- och prebiotika för häst är lite dokumenterat och resultaten från försök som gjorts varierar. Den här typen av tillskott har låg risk för onyttiga biverkningar och många ger pro- och prebiotika som tillskott till sina hästar för att säkerställa en god tarmhälsa och för att motverka diarré.</p>\r\n<p>Det finns många slags jästprodukter. De kan innehålla torkad jäst, jästkultur eller jästextrakt. Torkad jäst och jästkultur innehåller levande aktiv jäst som ska stimulera smältning av fibrer. Jästextrakt är däremot jästceller som är inaktiva och avses stimulera tarmfloran och förbättra prestationen. Den vanligaste jästkulturen i sådana produkter är <em>Saccharomyces cerevisiae.</em><br />Effekten av jästtillskott är lite för lite dokumneterad, men några undersökningar har påvisat förbättrad matsmältning av vissa foderkomponenter och ökad tillväxt hos unghästar. Användningen av jästtillskott för hästar anses vara ofarlig och torkad jäst tillsätts ofta i vissa kraftfoderblandningar. <br /><br /></p>\r\n<p><strong>Slutsats</strong><br />Vitamin- och mineraltilskott ska bidra till att balansera hästens dagsgiva när det gäller dessa näringsämnen. PC-Horse hjälper dig att se om det saknas viktiga näringsämnen i dagsransonen. Elektrolyter är viktiga, i synnerhet för hästar i träning. Det viktigaste är att häsren får tillräckligt med salt. Elektrolytprodukter kan vara viktiga vid särskilt hård ansträngning och i tävlingssammanhang som går över flera dagar. När det gäller pro- och prebiotika, örter och jäst är det inte möjligt att definiera exakta behov. Här måste du själv ta ansvaret och värdera din användning av sådana produkter. Se alltid till att produkten är säker i förhållande till gällande dopingregler.</p>\r\n<p><span style=\"font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><span style=\"font-size: 11pt;\"><strong>Litteratur:</strong><br />Pearson, W., H. J. Boermans, W. J. Bettger, B. W. McBride, and M. I. Lindinger. 2005 Association of maximum voluntary dietary intake of freeze-dried garlic with Heinz body anemia in horses. Am. J. Vet. Res. 66:457-465.</span></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hur har Du nytta av PC-Horse i samband med detta?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse är ett av världens mest kvalificerade hjälpmedel för utfodring av hästar. Du kan följa och hålla ordning på alla sorters hästar (ras, kön, vikt, hull, ålder, träningsintensitet, utegång, mm) och utfodra dem med färdig-att-använda-analyser på marknadens ledande foder samt kombinera dessa med dina egna foderanalyser (eurofins analyser kan läsas in direkt).</p>\r\n<p>Behoven för varje häst beräknas individuellt och när du ser en individ som avviker från det önskvärt normala i vikt eller beteende så kan du snabbt korrigera den hästens foderstat för att inte hamna i problem.</p>\r\n<p><strong>Några länkar:</strong></p>\r\n<p><strong><a href=\"index.php/sv/manual/demos\"><strong>Se en film om hur PC-Horse fungerar </strong></a></strong></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/manual/feed-lists/importfeedanalysis\"><strong>Hur Du läser in din grovfoderanalys direkt i programmet</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/news\"><strong>Se vilka foder som ingår i programmets ready-to-go foderlista (Garantifoderlistan)</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\"><strong>Tidigare månadsartiklar hittar du här</strong></a></p>\r\n<p><em><strong> <a href=\"mailto:feedback@pc-horse.com\">Ge oss gärna ämnesförslag till kommande månadsartiklar</a></strong></em></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp; <span><span class=\"article_separator\"><br /></span></span></p>','',1,81,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-04-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,7,'vitaminer, tillskottsfoder, tillskott för häst, mineraler för häst','På marknaden finns det många slags tillskottsfoder avsedda för hästar. Och det är inte ovanligt att många ger tillskottsfoder till sin häst utan att ha tänkt igenom om det föreligger ett verkligt behov för tillskottet, eller om tillskottet har dokumenterad effekt.\r\n\r\nVitamin och mineraltillskott\r\nDen vanligaste typen av tillskottsfoder för hästar är vitamin- och mineraltillskott. dessa produkter innehåller oftast vitaminerna A, D, E plus flera B-vitaminer samt vitamin C. Utöver detta innehåller de ett brett spektrum makro- och mikromineraler. Målsättningen för produkterna är att säkerställa att dagsgivan inte ger för lite av dessa näringsämnen.',1,1183,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3206,3284,'Achaltekeer','akhal-teke61264','<p><img alt=\"Akhal-Teke\" src=\"images-joomla/stories/raser/Akhal-Teke.png\" width=\"150\" height=\"125\" /></p>\r\n<p>Achaltekeer eller akhal-teké er en hesterace fra regionen Achal i Turkmenistan med stor kraft og udholdenhed, en god galophest som også passer for langtursridning , dressur og banespring . Hesteracerne blev 3000-2000 f.Kr opdaget og er en direkte efterkommer af den turkmenske hest som levede i antikken . Achaltekeern kan være verdens ældste hesterace og deres forfader var formodentlig de første heste som blev domesticeret.</p>\r\n<p>Achaltekeern er en fuldblodshest og har en stanghøjde på omkring 150 centimeter. Racen kan have alle farver undtagen skæck og tigreret , men mest almindeligt er en gulbrun farve og pelsen har altid en metallisk glans. Racens eksteriør er slankt og smidigt med godt udviklede leder. Racen er i dag ret usædvanlig med ca 3500 eksemplarer i verden, hvoraf de fleste findes i Turkmenistan og Rusland .</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,10,'2009-12-08 11:04:39',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2009-12-08 11:04:39','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,1,'','',1,816,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3207,3285,'Akhal Teke','akhal-teke35766','<p><img alt=\"Akhal-Teke\" src=\"images-joomla/stories/raser/Akhal-Teke.png\" width=\"150\" height=\"125\" /></p>\r\n<p>Achaltekeer eller akhal-teké är en hästras från regionen Achal i Turkmenistan med stor kraft och uthållighet, en god galopphäst som även passar för distansritt, dressyr och banhoppning. Hästrasen upptäcktes 3000 - 2000 f.Kr och är en direkt ättling till den turkmenska hästen som levde under antiken. Achaltekeern kan vara världens äldsta hästras och deras förfäder var troligtvis de första hästarna som domesticerades.</p>\r\n<p>Achaltekeern är en fullblodshäst och har en mankhöjd på omkring 150 centimeter. Rasen kan ha alla färger utom skäck och tigrerad, men vanligast är en gulbrun färg och pälsen har alltid en metallisk glans. Rasens exteriör är slank och smidig med väl utvecklade leder. Rasen är idag rätt ovanlig med ca 3500 exemplar i världen, varav de flesta finns i Turkmenistan och Ryssland.</p>\r\n<p><a href=\"http://sv.wikipedia.org/wiki/Achaltekeer\">Läs mer här</a></p>','',1,10,'2009-12-08 11:04:39',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2009-12-08 11:04:39','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,1,'','',1,816,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3208,3286,'Akhal Teke','akhal-teke23733','<p><img alt=\"Akhal-Teke\" src=\"images-joomla/stories/raser/Akhal-Teke.png\" width=\"150\" height=\"125\" /></p>\r\n<p>The Akhal-Teke (/ˌækəlˈtɛk/ or /ˌækəlˈtɛki/; from Turkmen Ahalteke, [ahalˈteke]) is a horse breed from Turkmenistan, where they are a national emblem. They have a reputation for speed and endurance, intelligence, and a distinctive metallic sheen. The shiny coat of palominos and buckskins led to their nickname \"Golden Horses\".These horses are adapted to severe climatic conditions and are thought to be one of the oldest existing horse breeds.There are currently about 6,600 Akhal-Tekes in the world, mostly in Turkmenistan and Russia, although they are also found throughout Europe and North America.</p>\r\n<p>There are several theories regarding the original ancestry of the Akhal-Teke, some dating back thousands of years. The tribes of Turkmenistan selectively bred the horses, recording their pedigrees orally and using them for raiding. The breed was used in the losing fight against the Russian Empire, and was subsumed into the Empire along with its country. The Akhal-Teke has influenced many other breeds, including several Russian breeds. There has been extensive crossbreeding with the Thoroughbred to create a fast, long-distance racehorse and as a result there doesn\'t exist any Akhal-Teke anymore without a Thoroughbred ancestor.[5] The studbook was closed in 1932 [6] The Russians printed the first stud book for the breed in 1941, including over 700 horses.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><a href=\"http://en.wikipedia.org/wiki/Akhal-Teke\">Read more</a></p>','',1,10,'2009-12-08 11:04:39',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2009-12-08 11:04:39','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,1,'Akhal-Teke','The Akhal-Teke (/ˌækəlˈtɛk/ or /ˌækəlˈtɛki/; from Turkmen Ahalteke, [ahalˈteke]) is a horse breed from Turkmenistan, where they are a national emblem. They have a reputation for speed and endurance, intelligence, and a distinctive metallic sheen. The shiny coat of palominos and buckskins led to their nickname \"Golden Horses\".These horses are adapted to severe climatic conditions and are thought to be one of the oldest existing horse breeds.There are currently about 6,600 Akhal-Tekes in the world, mostly in Turkmenistan and Russia, although they are also found throughout Europe and North America.',1,816,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3209,3287,'L\'Akhal-Teke','lakhal-teke','<p><img alt=\"Akhal-Teke\" src=\"images-joomla/stories/raser/Akhal-Teke.png\" width=\"150\" height=\"125\" /></p>\r\n<p>L\'Akhal-Teke (AKALT) ou cheval turkmène est une race de cheval de selle très ancienne et très pure, originaire d\'Asie centrale et traditionnellement élevée par la tribu des Tekes au Turkménistan, dont il est l\'emblème, ainsi que dans des haras comme celui d\'Achgabat. Il vit depuis l\'Antiquité dans cette région, près des oasis du désert de Karakorum. Très rapide, il est aussi extrêmement endurant, robuste et sobre. On le connaît également sous le nom de « cheval d\'or » bien que la fameuse robe aux reflets dorés qui l\'a popularisé ne concernerait qu\'environ 1 % de la race. Ce cheval est un élément décisif de l\'indépendance des turkmènes face à leurs voisins. Les chevaux turkmènes sont aussi détenteurs de records d\'endurance et d\'un record olympique. La race a failli disparaitre à cause de l\'État soviétique qui condamne l\'Akhal-Téké à la boucherie dans les années 1950 mais est sauvée par un haras privé près de Moscou. L\'Akhal-Teke a depuis dépassé les frontières de son pays natal puisqu\'il est élevé à Gubden au Daghestan, au haras Lugovsky au Kazakhstan, au haras de Stavropol en Russie, et des élevages se sont développés ces dernières années en Allemagne, aux États-Unis et en France où l\'Akhal-Teke est reconnu comme race étrangère de cheval de selle depuis 2004.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><a href=\"http://fr.wikipedia.org/wiki/Akhal-Teke\"><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">Lire la suite</span></span></a></p>','',1,10,'2009-12-08 11:04:39',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2009-12-08 11:04:39','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,1,'L\'Akhal-Teke','L\'Akhal-Teke (AKALT) ou cheval turkmène est une race de cheval de selle très ancienne et très pure, originaire d\'Asie centrale et traditionnellement élevée par la tribu des Tekes au Turkménistan, dont il est l\'emblème, ainsi que dans des haras comme celui d\'Achgabat. Il vit depuis l\'Antiquité dans cette région, près des oasis du désert de Karakorum. Très rapide, il est aussi extrêmement endurant, robuste et sobre. On le connaît également sous le nom de « cheval d\'or » bien que la fameuse robe aux reflets dorés qui l\'a popularisé ne concernerait qu\'environ 1 % de la race. Ce cheval est un élément décisif de l\'indépendance des turkmènes face à leurs voisins.',1,816,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(3210,3288,'Akhal Teke','akhal-teke35565','<p><img alt=\"Akhal-Teke\" src=\"images-joomla/stories/raser/Akhal-Teke.png\" width=\"150\" height=\"125\" /></p>\r\n<p>Noen sier Akhal-Teken er verdens Minste rene rase. Det er gjort funn som tyder på at den eksisterte 3000 år f.Kr., i det området som i dag kalles Turkmenistan. I middelalderen ble rasen høyt skattet av nomadestammer i Turkmenistan, og behandlet som et familiemedlem. I middelalderen ble Akhal Teken kalt Teke Turkmen. Massaget, Parthian, Nisean, Persian og Turkmene er alle navn rasen har hatt gjennom tidene. Rasen trivdes i det barske ørkenklimaet, til tross for lite mat og ekstremt vær. Navnet har rasen etter Turkmener-stammen (Teke-Turkmen) som holdt til nær Akhal-oasen. I 1881 ble Turkmenistan en del av stor-Russland, men avlen av rasen fortsatte som før. I dag er Akhal-Teken kjent som en utmerket sportshest.<br /><br /></p>\r\n<p><a href=\"http://no.wikipedia.org/wiki/Akhal-Teke\">Les mer her</a></p>','',1,10,'2009-12-08 11:04:39',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2009-12-08 11:04:39','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,1,'akhal teke','Noen sier Akhal-Teken er verdens Minste rene rase. Det er gjort funn som tyder på at den eksisterte 3000 år f.Kr., i det området som i dag kalles Turkmenistan. I middelalderen ble rasen høyt skattet av nomadestammer i Turkmenistan, og behandlet som et familiemedlem. I middelalderen ble Akhal Teken kalt Teke Turkmen. Massaget, Parthian, Nisean, Persian og Turkmene er alle navn rasen har hatt gjennom tidene. Rasen trivdes i det barske ørkenklimaet, til tross for lite mat og ekstremt vær. Navnet har rasen etter Turkmener-stammen (Teke-Turkmen) som holdt til nær Akhal-oasen. I 1881 ble Turkmenistan en del av stor-Russland, men avlen av rasen fortsatte som før. I dag er Akhal-Teken kjent som en utmerket sportshest.',1,816,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3211,3289,'Akhal Teke','akhal-teke79904','<p><img alt=\"Akhal-Teke\" src=\"images-joomla/stories/raser/Akhal-Teke.png\" width=\"150\" height=\"125\" /></p>\r\n<p>Achaltekeer eller akhal-teké är en hästras från regionen Achal i Turkmenistan med stor kraft och uthållighet, en god galopphäst som även passar för distansritt, dressyr och banhoppning. Hästrasen upptäcktes 3000 - 2000 f.Kr och är en direkt ättling till den turkmenska hästen som levde under antiken. Achaltekeern kan vara världens äldsta hästras och deras förfäder var troligtvis de första hästarna som domesticerades.</p>\r\n<p>Achaltekeern är en fullblodshäst och har en mankhöjd på omkring 150 centimeter. Rasen kan ha alla färger utom skäck och tigrerad, men vanligast är en gulbrun färg och pälsen har alltid en metallisk glans. Rasens exteriör är slank och smidig med väl utvecklade leder. Rasen är idag rätt ovanlig med ca 3500 exemplar i världen, varav de flesta finns i Turkmenistan och Ryssland.</p>\r\n<p><a href=\"http://sv.wikipedia.org/wiki/Achaltekeer\">Läs mer här</a></p>','',1,10,'2009-12-08 11:04:39',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2009-12-08 11:04:39','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,1,'','',1,816,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3212,3290,'Akhal Teke','akhal-teke73791','<p><img alt=\"Akhal-Teke\" src=\"images-joomla/stories/raser/Akhal-Teke.png\" width=\"150\" height=\"125\" /></p>\r\n<p>Achaltekeer eller akhal-teké är en hästras från regionen Achal i Turkmenistan med stor kraft och uthållighet, en god galopphäst som även passar för distansritt, dressyr och banhoppning. Hästrasen upptäcktes 3000 - 2000 f.Kr och är en direkt ättling till den turkmenska hästen som levde under antiken. Achaltekeern kan vara världens äldsta hästras och deras förfäder var troligtvis de första hästarna som domesticerades.</p>\r\n<p>Achaltekeern är en fullblodshäst och har en mankhöjd på omkring 150 centimeter. Rasen kan ha alla färger utom skäck och tigrerad, men vanligast är en gulbrun färg och pälsen har alltid en metallisk glans. Rasens exteriör är slank och smidig med väl utvecklade leder. Rasen är idag rätt ovanlig med ca 3500 exemplar i världen, varav de flesta finns i Turkmenistan och Ryssland.</p>\r\n<p><a href=\"http://sv.wikipedia.org/wiki/Achaltekeer\">Läs mer här</a></p>','',1,10,'2009-12-08 11:04:39',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2009-12-08 11:04:39','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,1,'akhal teke','Achaltekeer eller akhal-teké är en hästras från regionen Achal i Turkmenistan med stor kraft och uthållighet, en god galopphäst som även passar för distansritt, dressyr och banhoppning. Hästrasen upptäcktes 3000 - 2000 f.Kr och är en direkt ättling till den turkmenska hästen som levde under antiken. Achaltekeern kan vara världens äldsta hästras och deras förfäder var troligtvis de första hästarna som domesticerades.',1,816,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3213,3291,'Juni 2014 - En vigtig tid for avlshopperne','june201449697','<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em><em>Denne artikel er skrevet af førsteamanuensis Dr. Dag Austbø ved <span style=\"font-size: x-small;\" size=\"2\"><span style=\"font-family: Arial;\" face=\"Arial\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><i>Norges miljø- og biovitenskaplige universitet</i></span></span></span>. Dr Dag Austbø og professor Knut Hove er to af nøglepersonerne bag udviklingen af PC-Horse. Deres videnskabelige arbejde og internationale netværk sikrer at programmets faktaoplysninger og beregningsmodeller står på sikkert videnskapeæigt grundlag.</em></em></span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p>Forår og tidlig sommer er en vigtig tid for avlshopperne. I løbet af denne periode går de fra at være højdrægtige til efter foling at blive lakterende (mælkeproduserende). I samme periode skal de også be-dækkes på nyt og forhåbentlig blive drægtige. Dette stiller store krav til fodringen hvis der skal opnås gode resultater, det vil sige et sundt og rask føl og en avlshoppe som malker godt og let bliver drægtig igen ved bedækning.</p>\r\n<p><img alt=\"misstheboatmedfoal\" src=\"images-joomla/stories/seasons/misstheboatmedfoal.jpg\" width=\"550\" height=\"413\" /></p>\r\n<p>Næringsbehovet for avlshopperne ændrer sig afhængighed af drægtighed, laktation og ifoling. Inden første bedækning vil hoppens næringsbehov være det samme som vedligeholdsbehovet eftersom hop-pen ikke trænes eller er i anden aktivitet. Når hoppen er blevet drægtig øges næringsbehovet kun lidt de første 7 månedene af drægtighedstiden på grund af, at fostertilvæksten i denne periode er relativt lille. I sidte trediedel af drægtighedstiden vokser fosteret meget og næringsbehovet øges gradvist fra 8. til 11. drægtighedsmåned (lige før folling). Dette betyder at energibehovet den sidste tid før foling er ca 30 pro-cent højere end til vedligehold. På samme måde vil behovet for andre næringsstoffer øges. Behovene for protein, calcium og fosfor vil f.eks øges fra 75 til 85 procent over vedligeholdsbehovet.<br /><br />Etter folling starter mælkeproduktionen og den vil toppe efter 3-4 uger. En hoppe i toplaktation malker ca 3 liter pr 100 kg kropsvægtt. Dette er en ganske betydelig produkstion som øger næringsbehovet til hopen yderligere . Sammenlignet med vedligeholdsbehovet er hoppens energibehov nu blevet fordoblet og be-hovet for protein, calsium og fosfor er øget til næsten det tredobbelte. Det er klart at sådanne ændringer i hoppens næringsbehov betyder ændrede krav til foderrationenns sammensætning.<br /><br />Etter foling skal vi ikke kun tage hensyn til at hoppen skal producere mælk til føllet, den skal også have overskud til at komme i normal brunst allerede efter ca 9 dage (følbrunst) og derefter efter 30 dage(månedsbrunsten). Det vil sige at kort tid efter at hoppen har follet skal den igen være klar til ifoling Hvis alt har gået fint ved follingen og hoppen er i god form kan vi bedække igen efter 9 til 11 dage. Har der været problemer, f.eks med at smide efterbyrden, anbefales normalt at vente til månedsbrunsten efter 30 dager.<br /><br />Frugtbarheden påvirkes af ernæringsstatus. Hvis hoppen er tynd eller fodres svagt efter foling vil dette påvirke såvel brunstcyklus, som hoppens evne til at holde på et befrugtet æg og udvikle et foster. Det er derfor vigtigt at fodre rigtigt i sidste del af drægtigheden og efter folling. Dette stiller også krav til fodringen på hingstestationerne når hopper med føl bliver opstaldet før bedækning. Her er det også vigtigt at tage hensyn til miljøet, da der ofte er mange hopper fra forskellige ejere som kommer til hingstestatio-nen. Særligt hopper med føl kan let blive stressede . Stres er negativt for brunst og frugtbarhed og man må lægge vægt på at skabe det best mulige miljø for hopperne. Græsning på en god græsmark har en meget positiv effekt på hoppen.<br /><br />Når hoppe og føl er sluppet på græs for sommeren regner vi med, at græsset vil dække næringsbehovet. Det er imidlertid meget viktigt også at følge hopperne godt mens de er på græs. Er hestene i passende huld? Begynder der at være for lidt græs ? Avlshoppe og føl har et stort næringsbehov og har behov for det bedste græs. Under afgræsning skal hestene have adgang til saltsten, gerne en som er tilsat ekstra mineraler.<br /><br />Hoppens næringsbehov ændrer sig i løbet af drægtigheden og efter foling. For at sikre en god ernærings-status til avlshopperne gennem hele året vil PC-Horse være til stor hjælp. Når du lægger bedækningsda-toen ind vil PC-Horse hele tiden holde styr på hvor langt hoppen er kommet i drægtigheden og beregne næringsbehovet efter dette. Efter folling omdefinerer du hoppen fra drægtig til lakterende og lægger fol-lingsdatoen ind, så vil PC-Horse beregne næringsbehovet ud fra hoppens aktuellel mælkeproduktion det pågældende tidspunkt. Så er der også taget hensyn til at hoppen skal komme i ny brunst og kunne blive drægtig igen.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hvordan har Du gavn af PC-Horse i forbindelse med dette?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse er et af verdens mest kvalificerede hjælpemidler til fodringplanlægning for heste. Du kan følge og holde orden på hestene (race, køn, vægt, huld, alder, træningsintensitet, udegang, mm) og fodre dem med færdig foder –fra foderfirmaer samt kombinere disse med dine egne foderanalyser (eurofins analyser kan lægges ind direkte, dog ikke i DK endnu).</p>\r\n<p>Behovet for hver hest beregnes individuelt og hvis du har en hest som afviger fra det normale i vægt eller aktivitet så kan du hurtigt korrigere denne hests foderplan for at få fodringen til at passe.</p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" lang=\"da\"><a href=\"administrator/index.php/da/manual/demos\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Se en</span> <span class=\"hps\">video om brug af</span> <span class=\"hps\">PC Horse</span></span></a><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span> </span></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><a href=\"administrator/index.php/da/manual/feed-lists/importfeedanalysis\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Hvordan</span> <span class=\"hps\">du lægger</span> <span class=\"hps\">dit</span> <span class=\"hps\">foder</span> <span class=\"hps\">analyse</span> <span class=\"hps\">direkte i programmet</span></span></a></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><a href=\"administrator/index.php/da/news\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Se, hvad</span> <span class=\"hps\">foder</span> <span class=\"hps\">er inkluderet</span> <span class=\"hps\">i programmets</span> Danmarks<span class=\"hps\">liste</span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps atn\"></span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span></span></a></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><a href=\"administrator/index.php/da/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Foregående måned</span>s<span class=\"hps\">artikler</span> <span class=\"hps\">kan findes her</span></span></a></strong></span></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" width=\"165\" height=\"64\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em><em>&nbsp; <span class=\"article_separator\"><br /></span></em></em></span></em></span></p>','',1,81,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-05-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,6,'foderplan til heste, hopper, avlshopper, lakterende hopper','Forår og tidlig sommer er en vigtig tid for avlshopperne. I løbet af denne periode går de fra at være højdrægtige til efter foling at blive lakterende (mælkeproduserende). I samme periode skal de også bedækkes på nyt og forhåbentlig blive drægtige. Dette stiller store krav til fodringen hvis der skal opnås gode resultater, det vil sige et sundt og rask føl og en avlshoppe som malker godt og let bliver drægtig igen ved bedækning.',1,678,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3214,3292,'Juni 2014 - En viktig tid for avlshoppene','june201421929','<p>Vår og tidlig sommer er en viktig tid for avlshoppene. I løpet av denne perioden går de fra å være høydrektige til etter følling å bli lakterende (melkeproduserende). I samme periode skal de også bedekkes på nytt og forhåpentligvis bli drektige. Dette stiller store krav til fôringen om resultatene skal bli som best, det vil si et stort friskt føll og en avlshoppe som melker godt og blir drektig igjen ved bedekking.<br />Næringsbehovene endrer seg gjennom de ulike fasene av livet til en avlshoppe. Før første bedekking vil hoppa sitt næringsbehov være lik vedlikeholdsbehovet dersom den ikke trenes eller er i annen aktivitet. Når hoppa er blitt drektig øker næringsbehovet lite de første 7 månedene av drektighetstiden på grunn av at fostertilveksten i denne perioden er relativt liten. Men i siste tredjedel av drektighetstida vokser fosteret mye og næringsbehovet øker gradvis fra 8. til 11. drektighetsmåned (like før følling). Dette betyr at energibehovet siste tida før følling er rundt 30 prosent høyere enn til vedlikehold. På samme måte vil behovene for andre næringsstoffer øke. Behovene for protein, kalsium og fosfor vil f.eks øke 75 til 85 prosent over vedlikeholdsbehovet.</p>\r\n<p><img alt=\"misstheboatmedfoal\" src=\"images-joomla/stories/seasons/misstheboatmedfoal.jpg\" height=\"413\" width=\"550\" /></p>\r\n<p><em>Foto:</em> <span style=\"background-color: #ffffff; font-size: 13px;\"><em><strong>Miss The Boat </strong><span style=\"font-size: 12px;\">har vunnit </span><strong>6 Listed Race</strong><span style=\"font-size: 12px;\">, samt varit placerad (2 eller 3a) i bl a Shaisa Elitelöp, Peugot Elitelöp, </span></em></span><em>Morten &amp; Thorvald Klaveness` Minnelöp&nbsp;<strong>(L), </strong><strong>V</strong><strong>alley Chapel Memorial </strong><strong>(L), </strong>Semb Hovedgård Hoppelöp&nbsp;<strong>(L)</strong>. Sitt sista lopp gick Miss The Boat i Stockholm Cup International&nbsp;<strong>(Gr3)</strong> på Täby Galopp den 9 sept 2007. Därefter gick hon till avel efter en fantastiskt fin tävlingskarriär. Ägs idag av HorseNature KB som konsekvent använder PC-Horse för att göra foderstater i uppfödningen av fullblodshästar till galoppen.<br /></em></p>\r\n<p><br />Etter følling starter melkeproduksjonen og den vil være på topp etter 3-4 uker. En hoppe i topplaktasjon melker ca 3 liter per 100 kg kroppsvekt. Dette er en betydelig produksjon som øker næringsbehovet til hoppa ytterligere. Sammenlignet med vedlikeholdsbehovet har nå behovet for energi blitt dobbelt så høyt, og behovene for protein, kalsium og fosfor har økt til nesten det tredobbelte. Det er lett å forstå at dette setter krav til sammensettingen av fôrrasjonen.<br />Etter følling må vi ikke bare ta hensyn til at hoppa skal produsere melk til føllet, den skal også ha overskudd til å komme i normal brunst allerede etter omtrent 9 dager (føllbrunst) og deretter etter 30 dager (månedsbrunsten). Det vil si at kort tid etter at hoppa har føllet skal den igjen være klar for bedekking. Dersom alt har gått fint i føllingen og hoppa er i god form kan vi bedekke igjen alt etter 9 til 11 dager. Har det vært problemer, f.eks med å få ut etterbyrden, bør vi heller vente til månedsbrunsten etter 30 dager.<br />Fruktbarhet påvirkes av ernæringsstatus. Dersom hoppa er tynn eller får for svak fôring etter følling vil dette påvirke ikke bare brunstsyklus, men også hoppa sin evne til å holde på et befruktet egg og utvikle et foster. Det er derfor svært viktig å fôre riktig i siste del av drektigheten og etter følling. Dette stiller også krav til fôringen på hingstestasjoner når hopper med føll blir oppstallet for bedekking. Her er det også viktig å ta hensyn til miljøet, da det ofte er mange hopper fra ulike eiere som kommer til hingstestasjonen. Særlig hopper med føll kan lett bli stresset og redde for føllet sitt. Stress er negativt for brunst og fruktbarhet og man må legge vekt på å skape et best mulig miljø for hoppene. Dersom de kan gå ute på gode beiter vil dette være det aller beste.<br />Når hoppa og føllet er sluppet på beite for sommeren regner vi med at beitegraset vil dekke næringsbehovet. Det er imidlertid svært viktig å følge godt med i beitetida. Er hestene i passe hold? Begynner det å bli lite gras? Avlshoppa og føllet har stort næringsbehov og må få de beste beitene. I beitetida skal hestene ha tilgang til saltstein, gjerne en som har tilsatt ekstra mineraler.<br />Hoppa sitt næringsbehov endrer seg nye gjennom drektighetstida og etter følling. For å sikre en god ernæringsstatus for avlshoppa gjennom hele året vil PC-Horse være til stor hjelp. Når du legger inn bedekkingsdato vil PC-Horse hele tiden holde orden på hvor langt hoppa er kommet i drektigheten og beregne næringsbehovet etter dette. Etter følling omdefinerer du hoppa fra drektig til lakterende og legger inn føllingsdatoen. Da vil PC-Horse beregne næringsbehovet ut fra hoppa sin beregnede melkeproduksjon ved aktuelt tidspunkt. Det er da også tatt hensyn til at hoppa skal komme i ny brunst og kunne bli drektig igjen.</p>','',1,81,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-05-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,6,'','',1,678,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3215,3293,'June 2014 - A critical period for broodmares','june201424911','<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em>The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences institution. Dr. Dag Austbø and Dr. Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the continued development of PC-Horse and to secure that our calculations are based on established scientific data.</em></span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><img alt=\"misstheboatmedfoal\" src=\"images-joomla/stories/seasons/misstheboatmedfoal.jpg\" width=\"550\" height=\"413\" /></p>\r\n<p><em>Spring and early summer are a critical period for broodmares. During this time, they give birth and start lactation (milk production). In the same period, they are also covered again and hopefully become pregnant. To obtain the best of results, i.e. a healthy foal with good overall development, and a broodmare that milks well and becomes pregnant again when covered, owners must provide a well-balanced and highly digestible ration.</em></p>\r\n<p>Nutritional needs change during the different phases of a broodmare\'s life. Before the first mating, the mare\'s nutritional requirements are similar to maintenance requirements if she is not in training or any type of work. In pregnancy, nutritional needs increase very little over the first 7 months, due to a comparatively low fetal growth rate during this period. During the final third period of pregnancy, however, fetal growth speeds up and nutrient requirements increase gradually from the 8th to the 11th month. This means that energy requirement immediately prior to foaling is about 30 percent higher than for maintenance. Similarly, the need for other nutrients increases, and the requirements for protein, calcium and phosphorus all increase to between 75 and 85 percent above maintenance requirements.</p>\r\n<p>After foaling, milk production increases rapidly and will reach a maximum after 3-4 weeks. At peak of lactation a mare will produce about 3 litres of milk per 100 kg body weight per day. Compared with maintenance requirements, energy requirement is now doubled, and the requirement for protein, calcium and phosphorus increases nearly three times. It is easy to understand that this places very high demands on the quality and composition of the ration.</p>\r\n<p>Fertility is affected by nutritional status.<br />After foaling the mare must produce milk for the foal, and should in addition have the energy required to come directly into estrus after about 9 days (the foal heat) and then again after 30 days if not conceiving during the foal heat.</p>\r\n<p>If the mare is thin or not fed properly after foaling, both estrus strength and also the mare\'s ability to keep a fertilized egg and develop a healthy fetus will become affected. It is therefore important to feed adequately during the latter stages of pregnancy, and thus have a broodmare with good body condition at foaling.</p>\r\n<p>Adequate intake of energy and protein should also be secured when the mare is sent to the stallion for mating. Both nutritional and environmental stress are negatives for a mare\'s fertility. Mares with foals are particularly susceptible and are easily stressed in a new environment. We have to put extra effort into creating the best possible environment for mares and their foals, preferably out on good pastures.</p>\r\n<p>Once the mare and foal are let out on pasture for the summer, most people expect that the pasture grass will cover the nutritional needs. However, it remains very important to keep a close watch during the grazing season. Are the mares maintaining good condition? Is the quality and amount of grass decreasing? Broodmares and foals have substantial nutritional needs and should be offered the best of pastures with access to a salt lick, usually one with additional extra minerals.</p>\r\n<p>Use PC-Horse to balance your mare\'s ration<br />As noted, a mare\'s nutritional requirements will change throughout the year. To ensure a good nutritional status for broodmares, the PC-Horse program will help greatly. When you enter the date of mating, PC-Horse will keep track of the stages of pregnancy and calculate nutritional requirements accordingly. After foaling, you should remember to redefine the mare from pregnant to lactating and register the foaling date. This will enable PC-Horse to calculate nutritional requirements according to the mare\'s estimated milk production, and you will be able to adjust your feeding to changing conditions.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>What does this mean in practice?</strong><br />Daily intake of roughage varies based on feed quality, production classes, individual appetite and each individual\'s place in the herd hierarchy. This means that we must observe horses in a herd closely and make corrections to the feed offered each individual at night-time or early morning to avoid some individuals growing too fat or too thin.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/manual/demos\"><strong><strong>Watch a video on using PC-Horse</strong></strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/news/new-feedlist\"><strong>See what feeds are included in the program´s ready-to-go feed list</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/articles/topic-of-the-month/other-topics\"><strong>Previous month articles can be found here</strong></a></p>\r\n<p><em><strong>Give us topic suggestions for future monthly articles</strong></em></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" width=\"165\" height=\"64\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp; <span class=\"article_separator\"><br /></span></p>','',1,81,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-05-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,6,'broodmare feeding, feeding the broodmare','Spring and early summer are a critical period for broodmares. During this time, they give birth and start lactation (milk production). In the same period, they are also covered again and hopefully become pregnant. To obtain the best of results, i.e. a healthy foal with good overall development, and a broodmare that milks well and becomes pregnant again when covered, owners must provide a well-balanced and highly digestible ration.',1,678,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3216,3294,'Juin 21014 - Une période difficile pour les juments reproductrices','june201485839','<p>Le printemps et le début de l\'été représentent une période critique pour les juments reproductrices. C\'est à cette époque qu\'elles donnent naissance aux poulains, et démarrent leurs lactations pour les élever. Durant cette même période, elles sont également remises à la reproduction avec saillies et démarrage espéré d\'une nouvelle gestation. Pour obtenir les meilleurs résultats, c\'est-à-dire un poulain en forme, avec un bon démarrage dans la vie, lié à une bonne production laitière, d\'une jument à laquelle on demande aussi de reprendre une gestation, les propriétaires doivent assurer une ration bien équilibrée et hautement digestible</p>\r\n<p><img alt=\"misstheboatmedfoal\" src=\"images-joomla/stories/seasons/misstheboatmedfoal.jpg\" width=\"550\" height=\"413\" /></p>\r\n<p>Les besoins nutritionnels varient avec les différentes phases de la vie d\'une jument reproductrice. Avant la première saillie, les besoins de la jument sont exactement des besoins d\'entretient, si elle n\'est pas soumise à un entraînement sportif ou autre forme de travail. Durant la gestation les besoins nutritionnels augmentent quasiment pas durant les 7 premiers mois, en raison d\'un relativement faible développement du fœtus pendant cette période. Cependant, durant le dernier tiers de la gestation, la croissance fœtale s\'accélère et les besoins augmentent graduellement du 8° au 11° mois. A la fin de la gestation les besoins énergétiques sont d\'environ 30% supérieurs à ceux de l\'entretient. De même, les besoins dans les autres nutriments augmentent aussi, pour atteindre 75 à 85%. En ce qui concerne les protéines, le calcium et le phosphore.</p>\r\n<p>Après le poulinage, la production laitière augmente rapidement et atteint son pic vers 3-4 semaines. Au maximum de production, une jument fabrique 3l de lait par 100 kg de PV et par jour, environ. Comparés aux besoins d\'entretient, ceux-ci sont doublés en ce qui concerne l\'énergie, et quasiment triplés pour les Protéines, le calcium et le phosphore. Il est évident que ceci entraîne une forte modification de la ration journalière, tant en quantités, qu\'en qualité.</p>\r\n<p><strong>La fertilité peut être affectée par l\'état nutritionnel.</strong></p>\r\n<p>Après poulinage la jument doit produire le lait nécessaire à l\'élevage du poulain, mais aussi avoir assez d\'énergie résiduelle pour relancer son cycle ovarien et revenir en chaleurs, dès le 9° jour après mise bas, puis 30 jours plus tard si elle n\'a pas démarré une gestation dès les « chaleurs de lait »</p>\r\n<p>Si la jument est trop maigre, ou mal nourrie après poulinage, la chaleur ne sera pas très forte, et la capacité de la jument à développer une gestation (nidification et développement initial du fœtus) en sera affectée. En conséquence, il est important de nourrir correctement la jument en fin de gestation, afin d\'avoir une jument en bon état, au poulinage.<br />Les apports en énergie et protéines doivent également être bien calculés dans les jours qui entourent la remise de la jument à la saillie. Les stress alimentaires et environnementaux sont négatifs pour la fertilité de la mère. Les juments suitées sont particulièrement sensibles au stress dans un nouvel environnement ; aussi est-il indispensable de créer le meilleur environnement possible pour les couples mère-poulain, de préférence dans de bonnes pâtures A partir du moment où les juments et poulains sont mis au pré pour l\'été, on estime généralement que l\'herbe va couvrir la totalité des besoins du couple mère/poulain. Il est néanmoins nécessaire de bien surveiller les animaux pendant toute la saison de pâturage. Les mères gardent-elles un bon état corporel ? La qualité et la quantité d\'herbe disponible diminuent-elles ? Pour que les grands besoins des juments et poulains soient couverts, il faut leurs permettre l\'accès à de grandes surfaces de pâture, et mettre à leur disposition des pierres à sel, si possible supplémentées en sels minéraux.</p>\r\n<p><strong>PC-Horse est à votre disposition pour équilibrer la ration de votre jument.</strong></p>\r\n<p>Les besoins nutritionnels des juments varient au cours de l\'année. Le program PC-Horse sera d\'une grande utilité, pour gérer les variations de ration au cours des saisons. Quand vous renseignez la date de saillie, le programme garde en mémoire le stade de gestation, tout au long de l\'année et recalcule les besoins nutritionnels en fonction de ce stade. Après poulinage, il faut penser à redéfinir le statut de la jument, de gestation à lactation, et à enregistrer la date de poulinage. Ainsi PC-Horse calculera les besoins en fonction de la production laitière estimée, et ceci vous permettra d\'adapter votre alimentation aux besoins réels de la jument.</p>','',1,81,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-05-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,6,'','Le printemps et le début de l\'été représentent une période critique pour les juments reproductrices. C\'est à cette époque qu\'elles donnent naissance aux poulains, et démarrent leurs lactations pour les élever. Durant cette même période, elles sont également remises à la reproduction avec saillies et démarrage espéré d\'une nouvelle gestation. Pour obtenir les meilleurs résultats, c\'est-à-dire un poulain en forme, avec un bon démarrage dans la vie, lié à une bonne production laitière, d\'une jument à laquelle on demande aussi de reprendre une gestation, les propriétaires doivent assurer une ration bien équilibrée et hautement digestible',1,678,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(3217,3295,'Juni 2014 - En viktig tid for avlshoppene','june201444216','<hr />\r\n<p><em>Artikkelen er skrevet av Dr. Dag Austbø ved Norges miljø- og biovitenskaplige universitet. Dr. Austbø og Dr. Knut Hove er to av nøkkelpersonene bak utviklingen av PC-Horse. Deres faglige arbeid og internasjonale nettverk bidrar til at programmets innhold &nbsp;og beregningsmodeller bygger på etablerte vitenskaplige data.</em></p>\r\n<hr />\r\n<p>Vår og tidlig sommer er en viktig tid for avlshoppene. I løpet av denne perioden går de fra å være høydrektige til etter følling å bli lakterende (melkeproduserende). I samme periode skal de også bedekkes på nytt og forhåpentligvis bli drektige. Dette stiller store krav til fôringen om resultatene skal bli som best, det vil si et stort friskt føll og en avlshoppe som melker godt og blir drektig igjen ved bedekking.<br /><br />Næringsbehovene endrer seg gjennom de ulike fasene av livet til en avlshoppe. Før første bedekking vil hoppa sitt næringsbehov være lik vedlikeholdsbehovet dersom den ikke trenes eller er i annen aktivitet. Når hoppa er blitt drektig øker næringsbehovet lite de første 7 månedene av drektighetstiden på grunn av at fostertilveksten i denne perioden er relativt liten. Men i siste tredjedel av drektighetstida vokser fosteret mye og næringsbehovet øker gradvis fra 8. til 11. drektighetsmåned (like før følling). Dette betyr at energibehovet siste tida før følling er rundt 30 prosent høyere enn til vedlikehold. På samme måte vil behovene for andre næringsstoffer øke. Behovene for protein, kalsium og fosfor vil f.eks øke 75 til 85 prosent over vedlikeholdsbehovet.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><img alt=\"misstheboatmedfoal\" src=\"images-joomla/stories/seasons/misstheboatmedfoal.jpg\" width=\"550\" height=\"413\" /></p>\r\n<p><em>Foto:</em> <span style=\"background-color: #ffffff; font-size: 13px;\"><em><strong>Miss The Boat </strong></em></span><em><span id=\"result_box\" lang=\"no\"><span class=\"hps\">gikk</span> <span class=\"hps\">til stud</span> <span class=\"hps\">etter</span> <span class=\"hps\">et</span> <span class=\"hps\">fantastisk løp</span> <span class=\"hps\">karriere</span>. <span class=\"hps\">Eies</span> <span class=\"hps\">i dag</span> <span class=\"hps\">av det svenske</span> <span class=\"hps\">oppdretter</span> <span class=\"hps\">Horse</span> <span class=\"hps\">Natur</span>e <span class=\"hps\">KB</span> <span class=\"hps\">som konsekvent</span> <span class=\"hps\">bruker</span> <span class=\"hps\">PC</span><span class=\"atn\">-</span>Horse <span class=\"hps\">å</span> <span class=\"hps\">gjøre sine</span> <span class=\"hps\">forplaner</span>.</span></em></p>\r\n<p><br />Etter følling starter melkeproduksjonen og den vil være på topp etter 3-4 uker. En hoppe i topplaktasjon melker ca 3 liter per 100 kg kroppsvekt. Dette er en betydelig produksjon som øker næringsbehovet til hoppa ytterligere. Sammenlignet med vedlikeholdsbehovet har nå behovet for energi blitt dobbelt så høyt, og behovene for protein, kalsium og fosfor har økt til nesten det tredobbelte. Det er lett å forstå at dette setter krav til sammensettingen av fôrrasjonen.<br /><br />Etter følling må vi ikke bare ta hensyn til at hoppa skal produsere melk til føllet, den skal også ha overskudd til å komme i normal brunst allerede etter omtrent 9 dager (føllbrunst) og deretter etter 30 dager (månedsbrunsten). Det vil si at kort tid etter at hoppa har føllet skal den igjen være klar for bedekking. Dersom alt har gått fint i føllingen og hoppa er i god form kan vi bedekke igjen alt etter 9 til 11 dager. Har det vært problemer, f.eks med å få ut etterbyrden, bør vi heller vente til månedsbrunsten etter 30 dager.<br /><br />Fruktbarhet påvirkes av ernæringsstatus. Dersom hoppa er tynn eller får for svak fôring etter følling vil dette påvirke ikke bare brunstsyklus, men også hoppa sin evne til å holde på et befruktet egg og utvikle et foster. Det er derfor svært viktig å fôre riktig i siste del av drektigheten og etter følling. Dette stiller også krav til fôringen på hingstestasjoner når hopper med føll blir oppstallet for bedekking. Her er det også viktig å ta hensyn til miljøet, da det ofte er mange hopper fra ulike eiere som kommer til hingstestasjonen. Særlig hopper med føll kan lett bli stresset og redde for føllet sitt. Stress er negativt for brunst og fruktbarhet og man må legge vekt på å skape et best mulig miljø for hoppene. Dersom de kan gå ute på gode beiter vil dette være det aller beste.<br /><br />Når hoppa og føllet er sluppet på beite for sommeren regner vi med at beitegraset vil dekke næringsbehovet. Det er imidlertid svært viktig å følge godt med i beitetida. Er hestene i passe hold? Begynner det å bli lite gras? Avlshoppa og føllet har stort næringsbehov og må få de beste beitene. I beitetida skal hestene ha tilgang til saltstein, gjerne en som har tilsatt ekstra mineraler.<br /><br />Hoppa sitt næringsbehov endrer seg nye gjennom drektighetstida og etter følling. For å sikre en god ernæringsstatus for avlshoppa gjennom hele året vil PC-Horse være til stor hjelp. Når du legger inn bedekkingsdato vil PC-Horse hele tiden holde orden på hvor langt hoppa er kommet i drektigheten og beregne næringsbehovet etter dette. Etter følling omdefinerer du hoppa fra drektig til lakterende og legger inn føllingsdatoen. Da vil PC-Horse beregne næringsbehovet ut fra hoppa sin beregnede melkeproduksjon ved aktuelt tidspunkt. Det er da også tatt hensyn til at hoppa skal komme i ny brunst og kunne bli drektig igjen.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p><b>Hvor stor nytte av PC-Horse har du i samband med dette?</b></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><span>PC-Horse er et av verdens mest kvalifiserte hjelpemiddel for fôring av hester. Du kan følge med og holde orden på alle typer hester (rase, kjønn, vekt, hold, alder, treningsintensitet, utegang, mm) og fôre dem etter ferdig-til-bruk-analyser på markedets ledende hestefôr, samt kombinere disse med dine egne fôranalyser (Eurofins sine analyser kan leses inn i programmet automatisk). Næringsbehovet for hver enkelt hest beregnes individuelt. Dersom du ser en hest som avviker fra det normale eller ønskelige i vekt, utvikling eller adferd så kan du raskt korrigere hestens fôrplan for å rette på problemet.</span></p>\r\n<p><strong>Noen lenker:</strong><br /> <br /><a href=\"index.php/nb/manual/demos\">Se en film om hvordan PC-Horse fungerer</a> &nbsp;</p>\r\n<p><a href=\"index.php/nb/manual/feed-lists/importfeedanalysis\">Hvordan du leser inn din grovfôranalyse automatisk i programmet</a> <br /> <br /> <a href=\"index.php/nb/news\">Se hvilke fôr som inngår i programmets ready-to-go fôrliste (Garantifôrlisten)</a> <br /> <br /> <a href=\"index.php/nb/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\">Tidligere månedsartikler finner du her </a><br /> <br /><strong> <i>Gi oss gjerne forslag til emner for kommende månedsartikler </i></strong></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" width=\"165\" height=\"64\" /></p>\r\n<hr />','',1,81,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-05-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,6,'forplan, fôrplan, fôrplaner, høydrektige hopper, lakterende hopper','Vår og tidlig sommer er en viktig tid for avlshoppene. I løpet av denne perioden går de fra å være høydrektige til etter følling å bli lakterende (melkeproduserende). I samme periode skal de også bedekkes på nytt og forhåpentligvis bli drektige. Dette stiller store krav til fôringen om resultatene skal bli som best, det vil si et stort friskt føll og en avlshoppe som melker godt og blir drektig igjen ved bedekking.\r\nNæringsbehovene endrer seg gjennom de ulike fasene av livet til en avlshoppe. Før første bedekking vil hoppa sitt næringsbehov være lik vedlikeholdsbehovet dersom den ikke trenes eller er i annen aktivitet. Når hoppa er blitt drektig øker næringsbehovet lite de første 7 månedene av drektighetstiden på grunn av at fostertilveksten i denne perioden er relativt liten. Men i siste tredjedel av drektighetstida vokser fosteret mye og næringsbehovet øker gradvis fra 8. til 11. drektighetsmåned (like før følling). Dette betyr at energibehovet siste tida før følling er rundt 30 prosent høyere enn til vedlikehold. På samme måte vil behovene for andre næringsstoffer øke. Behovene for protein, kalsium og fosfor vil f.eks øke 75 til 85 prosent over vedlikeholdsbehovet.',1,678,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3218,3296,'Juni 2014 - En viktig tid for avlshoppene','june201480755','<p>Vår og tidlig sommer er en viktig tid for avlshoppene. I løpet av denne perioden går de fra å være høydrektige til etter følling å bli lakterende (melkeproduserende). I samme periode skal de også bedekkes på nytt og forhåpentligvis bli drektige. Dette stiller store krav til fôringen om resultatene skal bli som best, det vil si et stort friskt føll og en avlshoppe som melker godt og blir drektig igjen ved bedekking.<br />Næringsbehovene endrer seg gjennom de ulike fasene av livet til en avlshoppe. Før første bedekking vil hoppa sitt næringsbehov være lik vedlikeholdsbehovet dersom den ikke trenes eller er i annen aktivitet. Når hoppa er blitt drektig øker næringsbehovet lite de første 7 månedene av drektighetstiden på grunn av at fostertilveksten i denne perioden er relativt liten. Men i siste tredjedel av drektighetstida vokser fosteret mye og næringsbehovet øker gradvis fra 8. til 11. drektighetsmåned (like før følling). Dette betyr at energibehovet siste tida før følling er rundt 30 prosent høyere enn til vedlikehold. På samme måte vil behovene for andre næringsstoffer øke. Behovene for protein, kalsium og fosfor vil f.eks øke 75 til 85 prosent over vedlikeholdsbehovet.</p>\r\n<p><img alt=\"misstheboatmedfoal\" src=\"images-joomla/stories/seasons/misstheboatmedfoal.jpg\" height=\"413\" width=\"550\" /></p>\r\n<p><em>Foto:</em> <span style=\"background-color: #ffffff; font-size: 13px;\"><em><strong>Miss The Boat </strong><span style=\"font-size: 12px;\">har vunnit </span><strong>6 Listed Race</strong><span style=\"font-size: 12px;\">, samt varit placerad (2 eller 3a) i bl a Shaisa Elitelöp, Peugot Elitelöp, </span></em></span><em>Morten &amp; Thorvald Klaveness` Minnelöp&nbsp;<strong>(L), </strong><strong>V</strong><strong>alley Chapel Memorial </strong><strong>(L), </strong>Semb Hovedgård Hoppelöp&nbsp;<strong>(L)</strong>. Sitt sista lopp gick Miss The Boat i Stockholm Cup International&nbsp;<strong>(Gr3)</strong> på Täby Galopp den 9 sept 2007. Därefter gick hon till avel efter en fantastiskt fin tävlingskarriär. Ägs idag av HorseNature KB som konsekvent använder PC-Horse för att göra foderstater i uppfödningen av fullblodshästar till galoppen.<br /></em></p>\r\n<p><br />Etter følling starter melkeproduksjonen og den vil være på topp etter 3-4 uker. En hoppe i topplaktasjon melker ca 3 liter per 100 kg kroppsvekt. Dette er en betydelig produksjon som øker næringsbehovet til hoppa ytterligere. Sammenlignet med vedlikeholdsbehovet har nå behovet for energi blitt dobbelt så høyt, og behovene for protein, kalsium og fosfor har økt til nesten det tredobbelte. Det er lett å forstå at dette setter krav til sammensettingen av fôrrasjonen.<br />Etter følling må vi ikke bare ta hensyn til at hoppa skal produsere melk til føllet, den skal også ha overskudd til å komme i normal brunst allerede etter omtrent 9 dager (føllbrunst) og deretter etter 30 dager (månedsbrunsten). Det vil si at kort tid etter at hoppa har føllet skal den igjen være klar for bedekking. Dersom alt har gått fint i føllingen og hoppa er i god form kan vi bedekke igjen alt etter 9 til 11 dager. Har det vært problemer, f.eks med å få ut etterbyrden, bør vi heller vente til månedsbrunsten etter 30 dager.<br />Fruktbarhet påvirkes av ernæringsstatus. Dersom hoppa er tynn eller får for svak fôring etter følling vil dette påvirke ikke bare brunstsyklus, men også hoppa sin evne til å holde på et befruktet egg og utvikle et foster. Det er derfor svært viktig å fôre riktig i siste del av drektigheten og etter følling. Dette stiller også krav til fôringen på hingstestasjoner når hopper med føll blir oppstallet for bedekking. Her er det også viktig å ta hensyn til miljøet, da det ofte er mange hopper fra ulike eiere som kommer til hingstestasjonen. Særlig hopper med føll kan lett bli stresset og redde for føllet sitt. Stress er negativt for brunst og fruktbarhet og man må legge vekt på å skape et best mulig miljø for hoppene. Dersom de kan gå ute på gode beiter vil dette være det aller beste.<br />Når hoppa og føllet er sluppet på beite for sommeren regner vi med at beitegraset vil dekke næringsbehovet. Det er imidlertid svært viktig å følge godt med i beitetida. Er hestene i passe hold? Begynner det å bli lite gras? Avlshoppa og føllet har stort næringsbehov og må få de beste beitene. I beitetida skal hestene ha tilgang til saltstein, gjerne en som har tilsatt ekstra mineraler.<br />Hoppa sitt næringsbehov endrer seg nye gjennom drektighetstida og etter følling. For å sikre en god ernæringsstatus for avlshoppa gjennom hele året vil PC-Horse være til stor hjelp. Når du legger inn bedekkingsdato vil PC-Horse hele tiden holde orden på hvor langt hoppa er kommet i drektigheten og beregne næringsbehovet etter dette. Etter følling omdefinerer du hoppa fra drektig til lakterende og legger inn føllingsdatoen. Da vil PC-Horse beregne næringsbehovet ut fra hoppa sin beregnede melkeproduksjon ved aktuelt tidspunkt. Det er da også tatt hensyn til at hoppa skal komme i ny brunst og kunne bli drektig igjen.</p>','',1,81,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-05-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,6,'','',1,678,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3219,3297,'Juni 2014 - En viktig tid för avelstoet','june201468161','<hr />\r\n<p><i>Denna artikel<em> är skriven av försteamanuensen Dr Dag Ausbø vid Universitet for miljø og biovitenskap i Norge. <span style=\"line-height: 115%;\"></span> </em> Dr </i><em><span style=\"line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.</span></em></p>\r\n<hr />\r\n<p>Våren, och försommaren, är en viktig tid för avelsstona. Under denna period går de från att vara högdräktiga till, att efter fölning, bli lakterande (mjölkproducerande). Under samma tid ska de även betäckas på nytt och förhoppningsvis bli dräktiga igen. Detta ställer stora krav på utfodringen om resultatet ska blir som bäst, det vill säga att man får ett stort friskt föl och ett avelsto som mjölkar bra och som blir dräktig igen vid betäckningen.</p>\r\n<p>Näringsbehovet ändrar sig genom de olika faserna i ett avelstos liv. Före stoets första betäckning är hennes näringsbehov ungefär som underhållsbehovet eftersom hon varken tränas eller deltar i någon speciell aktivitet. När hon blivit dräktig ökar näringsbehovet tämligen blygsamt under de första 7 månaderna av dräktigheten som en följd av att fostertillväxten är relativt liten under denna period. Men, under sista tredjedelen av dräktigheten växer fostret kraftigt och näringsbehovet ökar gradvis från 8:e till 11:e dräktighetsmånaden. Det innebär att energibehovet är runt 30% högre än underhållsbehovet under sista tiden före fölning. Dessutom ökar behovet av andra näringsämnen. T.ex behöver stoet tillföras 75 - 80% över underhållsbehovet när det gäller protein, kalcium och fosfor.</p>\r\n<p><img alt=\"misstheboatmedfoal\" src=\"images-joomla/stories/seasons/misstheboatmedfoal.jpg\" width=\"550\" height=\"413\" /></p>\r\n<p><em>Foto:</em> <span style=\"background-color: #ffffff; font-size: 13px;\"><em>Miss The Boat </em></span><em>gick till avel efter en framgångsrik tävlingskarriär. Ägs idag av HorseNature KB som använder PC-Horse för att göra foderstater i sin uppfödning av fullblodshästar till galoppen.<br /></em></p>\r\n<p>Efter fölningen startar mjölkproduktionen för att vara på topp efter 3 - 4 veckor. Ett avelsto under topplaktation mjölkar ca 3 liter per 100 kg kroppsvikt. Det är en betydande produktion som ökar stoets näringsbehov väsentligt. Jämfört med undershållsbehovdet har nu energibehovet fördubblats, och behovet av protein, kalcium och fosfor har ökat till nästan det tredubbla. Då behöver man inte vara någon Einstein för att begripa att detta ställer krav på hur fodergivan måste anpassas och sättas samman.</p>\r\n<p>Efter fölningen ska du nu inte endast ta hänsyn till att stoet ska procucera mjölk till fölet, hon ska även ha ett överskott i näringsbalansen för att komma i normal brunst redan efter cirka 9 dagar (fölbrunsten) och därefter igen efter 30 dagar (månadsbrunsten). Det vill säga att kort tid efter det att stoet har fölat ska hon vara klar för betäckning. Om fölningen gåt bra och om stoet är i god form kan man då betäcka efter mellan 9 - 11 dagar. Har det varit problem, t.ex med att få ut efterbörden, bör man vänta med betäckningen till månadsbrunsten, dvs efter 30 dagar.</p>\r\n<p>Fruktbarheten påverkar av näringsstatusen. Om stoet är för tunnt, eller får för klen utfodring efter fölningen så kommer det att påverka inte bara brunstcykeln utan även stoets förmåga att behålla det befruktade ägget och att utveckla fostret. Det är därför synnerligen viktigt att man fodrar på rätt sätt under sista delen av dräktigheten och efter fölningen. Detta ställer naturligvis även höga krav på utfodringen vid hingststationerna, där gästande ston med föl stallas upp för betäckning. Här är det samtidigt viktigt att ta miljöhänsyn. Det är ju ofta många ston som kommer samtidigt, och från olika ägare. I synnerhet gäller det ston med föl vid sidan, som lätt kan bli stressade och rädda om sitt föl. Stress är negativt för brunst och fruktbarhet så man måste lägga stor vikt vid att skapa en god miljö för stona. Det bästa är om de kan gå ute på goda beten.</p>\r\n<p>När stoet och fölet släpps på sommarbetet räknar man med att betesgräset ska täcka näringsbehovet. Det är emellertid mycket viktigt att Du är observant på Dina hästar under betesperioden. är hästarna vid gott hull? Börjar det bli ont om gräs? Avelstoet och fölet har stort näringsbehov och bör alltid erbjudas de bästa betena. De ska också ha tillgång till saltsten - gärna en som har tillsatts extra mineraler.</p>\r\n<p>Stoets näringsbehov ändrar sig mycket under dräktighetsperioden och efter fölningen. För att säkerställa en god näringsstatus för avelstoet under hela året är PC-Horse till stor hjälp. När Du lägger in betäckningsdatum i programmet så håller programmet ordning på hur långt stoet framskrider i dräktigheten och beräknar löpande (dag för dag) näringsbehovet för henne. Efter fölningen behöver du bara ändra stoets status från dräktig till lakterande och lägger in fölningsdatum. Då ändrar programmet beräkningen för att kompensera för mjölkproduktion vid varje tidpunkt. PC-Horse tar även hänsyn till att stoet ska komma i brunst och kunna bli dräktig igen.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hur har Du nytta av PC-Horse i samband med detta?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse är ett av världens mest kvalificerade hjälpmedel för utfodring av hästar. Du kan följa och hålla ordning på alla sorters hästar (ras, kön, vikt, hull, ålder, träningsintensitet, utegång, mm) och utfodra dem med färdig-att-använda-analyser på marknadens ledande foder samt kombinera dessa med dina egna foderanalyser (eurofins analyser kan läsas in direkt).</p>\r\n<p>Behoven för varje häst beräknas individuellt och när du ser en individ som avviker från det önskvärt normala i vikt eller beteende så kan du snabbt korrigera den hästens foderstat för att inte hamna i problem.</p>\r\n<p><strong>Några länkar:</strong></p>\r\n<p><strong><a href=\"index.php/sv/manual/demos\"><strong>Se en film om hur PC-Horse fungerar </strong></a></strong></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/manual/feed-lists/importfeedanalysis\"><strong>Hur Du läser in din grovfoderanalys direkt i programmet</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/news\"><strong>Se vilka foder som ingår i programmets ready-to-go foderlista (Garantifoderlistan)</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\"><strong>Tidigare månadsartiklar hittar du här</strong></a></p>\r\n<p><em><strong> <a href=\"mailto:feedback@pc-horse.com\">Ge oss gärna ämnesförslag till kommande månadsartiklar</a></strong></em></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" width=\"165\" height=\"64\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp; <span><span class=\"article_separator\"><br /></span></span></p>','',1,81,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-05-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,6,'utfodring, dräktiga ston, avelston, lakterande ston, brunst, fölbrunst, mineralbehov för avelssto','Våren, och försommaren, är en viktig tid för avelsstona. Under denna period går de från att vara högdräktiga till, att efter fölning, bli lakterande (mjölkproducerande). Under samma tid ska de även betäckas på nytt och förhoppningsvis bli dräktiga igen. Detta ställer stora krav på utfodringen om resultatet ska blir som bäst, det vill säga att man får ett stort friskt föl och ett avelsto som mjölkar bra och som blir dräktig igen vid betäckningen.',1,678,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3220,3298,'Udskiftning af Pc er','computerchange6286','<p><span style=\"font-family: \'Lucida Grande\';\"><span style=\"font-size: 12pt;\"><img style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/datorbyte.png\" alt=\"datorbyte\" /></span><span style=\"color: #000000;\">Når Du anskaffer Dig en ny PC er og vil flytte Dine heste, stalde og foderlister til den nye PC er det enkleste at gøre sådan: </span><br /> <br /><span style=\"color: #000000;\"> 1. På Din gamle PC er. Start med at lave en sikkerhedskopi af din Save-mappe på et flytbart medium (USB nøgle) eller på en plads som du kan komme til fra Din nye PC (t.ex en server eller anden extern lagringsplads). <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=275:saekerhetskopiering&amp;catid=50:oevrigt&amp;Itemid=239\"><span style=\"color: #000000;\">Se h<span style=\"color: #1f497d;\">er</span> h<span style=\"color: #1f497d;\">vordan</span> Du g<span style=\"color: #1f497d;\">ø</span>r det<span style=\"color: #1f497d;\">te</span></span></a><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=275:saekerhetskopiering&amp;catid=50:oevrigt&amp;Itemid=239\"><span style=\"color: #000000;\">.</span></a><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=275:saekerhetskopiering&amp;catid=50:oevrigt&amp;Itemid=239\"><span style=\"color: #000000;\"> </span></a></span><br /> <br /><span style=\"color: #000000;\"> 2. På Din nye PC . Hent &nbsp;den senaste programversion af PC-Horse fra vores hjemmeside og installer den på den nye PC er. Følg anvisningerne og lav en standardinstallation. </span><br /> <br /><span style=\"color: #000000;\"> 3. Aktiver programmet med Din licensstreng. Du finder den lettest ved at klike på \"Min Side\" i programmet som fortsat ligger &nbsp;på Din gamle PC er (alternativt i en gemt mail hvor<br /> du også har fået Din licensstreng). Kopier licensen og klistre &nbsp;den ind i et enkelt flytbart dokument som Du kan åbne på nye PC. Vær opmærksom på at du får med hele licensstrengen inklusive Dit navn. </span><br /> <br /><span style=\"color: #000000;\"> 4. Når Du aktiverer programmet på Din nya PC har Du et tomt PC-Horse til hvilket Du kan importere Dit gamle Save på flere måder. Den bedste måde er at importere alle stalde inklusivt heste til den nye PC. Så opbygger PC-Horse &nbsp;en god datastruktur på den nye PC. (alternativt er at kopiere over hele Save-mappen manuelt. Men denne procedure kræver en del dataerfaring ). </span><br /> <br /><span style=\"color: #000000;\"> 5. At importere stalde og heste er en standardprocedure som Du nu gør på din nya PC. Find Din sikkerhedskopi som Du har gemt på tilgængelig plads. <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=441:importstable&amp;catid=46:stall&amp;Itemid=350\"><span style=\"color: #000000;\">Se h<span style=\"color: #1f497d;\">vordan</span>.</span></a> </span><br /><span style=\"color: #000000;\"> &nbsp;</span><br /><span style=\"color: #000000;\"> 6. Når importen er klar findes alle dine stalde, heste og foderemner på plads i respektive heste- og staldfoderlister </span></span> <!--EndFragment--></p>','',1,50,'2014-05-28 08:07:36',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-05-28 08:07:36','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,2,'','Når Du anskaffer Dig en ny PC er og vil flytte Dine heste, stalde og foderlister til den nye PC er det enkleste at gøre sådan:  På Din gamle PC er. Start med at lave en sikkerhedskopi af din Save-mappe på et flytbart medium (USB nøgle) eller på en plads som du kan komme til fra Din nye PC (t.ex en server eller anden extern lagringsplads). Se her hvordan Du gør dette.',1,804,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3221,3299,'Byta dator','computerchange54165','<p><img style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/datorbyte.png\" alt=\"datorbyte\" />När Du skaffat Dig en ny dator och vill flytta Dina hästar, stall och foderlistor till den nya datorn är det enklast att göra så här:</p>\r\n<p>1. På Din gamla dator. Börja med att göra en säkerhetskopia av din Save-mapp på ett flyttbart medium (datapinne) eller på en plats som du kan komma åt från Din nya dator (t.ex en server eller annan extern lagringsplats). <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=275:saekerhetskopiering&amp;catid=50:oevrigt&amp;Itemid=239\">Se här hur Du gör det</a>.</p>\r\n<p>2. På Din nya dator. Hämta ner den senaste programversionen av PC-Horse från vår hemsida och installera den på den nya datorn. Följ anvisningarna och gör en standardinstallation.</p>\r\n<p>3. Aktivera programmet med Din licenssträng. Du hittar den enklast genom att klicka på \"Min Sida\" i programmet som ligger kvar på Din gamla dator (alternativt i ett sparat mail där du också har fått Din licenssträng). Kopiera licensen och klistra in den i ett enkelt flyttbart dokument som Du kan öppna i nya datorn. Se till att du tar med hela licenssträngen inklusive Ditt namn.</p>\r\n<p>4. När Du aktiverat programmet på Din nya dator har Du ett tomt PC-Horse till vilket Du kan importera Ditt gamla Save på flera sätt. Det bästa sättet är att importera alla stall inklusive hästar till den nya datorn. Då bygger PC-Horse upp en bra datastruktur på den nya datorn. (alternativet är att kopiera över hela Save-mappen manuellt. Men denna procedur kräver en del datavana och är inte lika tillförlitlig).</p>\r\n<p>5. Att importera stall och hästar är en standardprocedur som Du nu gör i din nya dator. Sök upp Din säkerhetskopia som Du sparat på åtkomlig plats. <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=441:importstable&amp;catid=46:stall&amp;Itemid=350\">Se hur.</a></p>\r\n<p>6. När importen är klar finns alla dina stall, hästar och foder på plats i respektive häst och stallfoderlista.</p>','',1,50,'2014-05-28 08:07:36',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-05-28 08:07:36','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,2,'','',1,804,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3222,3300,'Changing to a new computer','computerchange21417','<p><img style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/datorbyte.png\" alt=\"datorbyte\" />Follow the instructions below to move your saved stables, horses and feedlists safely to a new computer:</p>\r\n<p>1. On your old computer: Start by making a copy of the PC-Horse Save directory. You will find it under \"My documents/PC-Horse. Copy it to a memory stick or another place where you can access it from the new computer. <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=275:saekerhetskopiering&amp;catid=50:oevrigt&amp;Itemid=239\">See here how to do it.</a></p>\r\n<p>2. On your new computer: Download the latest program version of PC-Horse from the PC-Horse homepage and install it on the new computer. Follow the instructions for a standard installation.</p>\r\n<p>3. Activate the program with your licence code. You will find it by clicking on \"My Page\" on the old computer (or in the E-mail you received containing the licence). Copy the licence code and paste it into a document that you can open on the new computer. Be sure to copy the entire licence string (name and codes).</p>\r\n<p>4. With the PC-Horse program opened on the new computer you can import your old Save directory in different ways. The easiest is to use the program itself to import the old stables, horses and feed lists to the new computer. Then PC-Horse will build a good file structure. The alternative is to copy the old Save directory manually. This will need some computer knowledge.</p>\r\n<p>5. Import of stables and horses is a standard procedure that can be done on the new computer. <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=441:importstable&amp;catid=46:stall&amp;Itemid=350\">See how to.</a></p>\r\n<p>6. When the import is finished you will find all your stables, horses and feedlists on the new computer.</p>','',1,50,'2014-05-28 08:07:36',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-05-28 08:07:36','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,2,'','',1,804,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3223,3301,'Bytte datamaskin','computerchange31527','<p><img style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/datorbyte.png\" alt=\"datorbyte\" />Når du bytter datamaskin og vil flytte over hestene dine, staller og fôrlister til den nye datamaskinen er det enklest å gjøre slik:</p>\r\n<p>1. På din gamle datamaskin: Begynn med å ta en sikkerhetskopi av Save-mappen. Den finner du under Mine dokumenter/PC-Horse. Kopier til en datapinne eller annen plass der du kan hente den igjen. <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=275:saekerhetskopiering&amp;catid=50:oevrigt&amp;Itemid=239\">Se her hvordan du gjør det</a>.</p>\r\n<p><br />2. På din nye datamaskin: Hent ned seneste programversjon av PC-Horse fra vår hjemmeside og installer den på den nye datamaskinen. Følg anvisningene og gjør en standardinstallasjon.<a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=275:saekerhetskopiering&amp;catid=50:oevrigt&amp;Itemid=239\"></a></p>\r\n<p><br />3. Aktiver programmet med din lisensstreng. Du finner den lettest ved å klikke på «Min Side» i programmet på den gamle datamaskinen (alternativt i en separat e-post der du også har fått din lisensstreng). Kopier lisensen og lim den inn i ett enkelt flyttbart dokument som du kan åpne i den nye datamaskinen. Sjekk at du har med hele lisensstrengen inklusive både ditt navn og koder.</p>\r\n<p><br />4. Når du har aktivert programmet på din nye datamaskin har du et tomt PC-Horse der du kan importere din gamle Save mappe på flere måter. Det enkleste er å importere alle stallene og hestene til den nye datamaskinen. Da bygger PC-Horse opp en bra datastruktur på den nye maskinen (alternativet er å kopiere over hele Save mappen manuelt, men dette krever litt datakunnskap).</p>\r\n<p><br />5. Import av staller og hester er en standardprosedyre som du nå kan gjøre i din nye datamaskin. Hent sikkerhetskopien som du har lagret. <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=441:importstable&amp;catid=46:stall&amp;Itemid=350\">Se hvordan</a>.</p>\r\n<p>6. Når importen er klar finnes alle dine staller, hester og fôr på plass i respektive hest og stallfôrliste.</p>','',1,50,'2014-05-28 08:07:36',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-05-28 08:07:36','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,2,'','',1,804,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3224,3302,'Byta dator','computerchange19506','<p><img style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/datorbyte.png\" alt=\"datorbyte\" />När Du skaffat Dig en ny dator och vill flytta Dina hästar, stall och foderlistor till den nya datorn är det enklast att göra så här:</p>\r\n<p>1. På Din gamla dator. Börja med att göra en säkerhetskopia av din Save-mapp på ett flyttbart medium (datapinne) eller på en plats som du kan komma åt från Din nya dator (t.ex en server eller annan extern lagringsplats). <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=275:saekerhetskopiering&amp;catid=50:oevrigt&amp;Itemid=239\">Se här hur Du gör det</a>.</p>\r\n<p>2. På Din nya dator. Hämta ner den senaste programversionen av PC-Horse från vår hemsida och installera den på den nya datorn. Följ anvisningarna och gör en standardinstallation.</p>\r\n<p>3. Aktivera programmet med Din licenssträng. Du hittar den enklast genom att klicka på \"Min Sida\" i programmet som ligger kvar på Din gamla dator (alternativt i ett sparat mail där du också har fått Din licenssträng). Kopiera licensen och klistra in den i ett enkelt flyttbart dokument som Du kan öppna i nya datorn. Se till att du tar med hela licenssträngen inklusive Ditt namn.</p>\r\n<p>4. När Du aktiverat programmet på Din nya dator har Du ett tomt PC-Horse till vilket Du kan importera Ditt gamla Save på flera sätt. Det bästa sättet är att importera alla stall inklusive hästar till den nya datorn. Då bygger PC-Horse upp en bra datastruktur på den nya datorn. (alternativet är att kopiera över hela Save-mappen manuellt. Men denna procedur kräver en del datavana och är inte lika tillförlitlig).</p>\r\n<p>5. Att importera stall och hästar är en standardprocedur som Du nu gör i din nya dator. Sök upp Din säkerhetskopia som Du sparat på åtkomlig plats. <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=441:importstable&amp;catid=46:stall&amp;Itemid=350\">Se hur.</a></p>\r\n<p>6. När importen är klar finns alla dina stall, hästar och foder på plats i respektive häst och stallfoderlista.</p>','',1,50,'2014-05-28 08:07:36',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-05-28 08:07:36','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,2,'','',1,804,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3225,3303,'Byta dator','computerchange76419','<p><img style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/datorbyte.png\" alt=\"datorbyte\" />När Du skaffat Dig en ny dator och vill flytta Dina hästar, stall och foderlistor till den nya datorn är det enklast att göra så här:</p>\r\n<p>1. På Din gamla dator. Börja med att göra en säkerhetskopia av din Save-mapp på ett flyttbart medium (datapinne) eller på en plats som du kan komma åt från Din nya dator (t.ex en server eller annan extern lagringsplats). <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=275:saekerhetskopiering&amp;catid=50:oevrigt&amp;Itemid=239\">Se här hur Du gör det</a>.</p>\r\n<p>2. På Din nya dator. Hämta ner den senaste programversionen av PC-Horse från vår hemsida och installera den på den nya datorn. Följ anvisningarna och gör en standardinstallation.</p>\r\n<p>3. Aktivera programmet med Din licenssträng. Du hittar den enklast genom att klicka på \"Min Sida\" i programmet som ligger kvar på Din gamla dator (alternativt i ett sparat mail där du också har fått Din licenssträng). Kopiera licensen och klistra in den i ett enkelt flyttbart dokument som Du kan öppna i nya datorn. Se till att du tar med hela licenssträngen inklusive Ditt namn.</p>\r\n<p>4. När Du aktiverat programmet på Din nya dator har Du ett tomt PC-Horse till vilket Du kan importera Ditt gamla Save på flera sätt. Det bästa sättet är att importera alla stall inklusive hästar till den nya datorn. Då bygger PC-Horse upp en bra datastruktur på den nya datorn. (alternativet är att kopiera över hela Save-mappen manuellt. Men denna procedur kräver en del datavana och är inte lika tillförlitlig).</p>\r\n<p>5. Att importera stall och hästar är en standardprocedur som Du nu gör i din nya dator. Sök upp Din säkerhetskopia som Du sparat på åtkomlig plats. <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=441:importstable&amp;catid=46:stall&amp;Itemid=350\">Se hur.</a></p>\r\n<p>6. När importen är klar finns alla dina stall, hästar och foder på plats i respektive häst och stallfoderlista.&nbsp;</p>','',1,50,'2014-05-28 08:07:36',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-05-28 08:07:36','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,2,'byta dator i pc-horse, datorbyte pc-horse','När Du skaffat Dig en ny dator och vill flytta Dina hästar, stall och foderlistor till den nya datorn är det enklast att göra så här:',1,804,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3226,3304,'Juli 2014 - Hestene går på græs','july-20143289','<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em><em>Denne artikel er skrevet af førsteamanuensis Dr. Dag Austbø ved <span style=\"font-size: x-small;\" size=\"2\"><span style=\"font-family: Arial;\" face=\"Arial\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><i>Norges miljø- og biovitenskaplige universitet</i></span></span></span>. Dr Dag Austbø og professor Knut Hove er to af nøglepersonerne bag udviklingen af PC-Horse. Deres videnskabelige arbejde og internationale netværk sikrer at programmets faktaoplysninger og beregningsmodeller står på sikkert videnskapeæigt grundlag.</em></em></span></em></span><hr />Sommer er den tid hvor hestene går på græs og det er vigtigt, at vi følger græsvæksten og vurdere om mængde og kvalitet passer til hestens behov. Det ideelle er, at græsset er af en sådan kvalitet, at det dækker hestenes næringsbehov. Dårlige græsmarker vil give tynde heste, mens for meget godt græs vil give heste der er for fede , hvilket er blevet et stigende problem.</p>\r\n<p><img alt=\"bete3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/bete3.jpg\" height=\"413\" width=\"550\" /><br /><br />Når hestene går på græs vil de kunne græsse effektivt ca 15-17 timer i døgnet. Dette betyder , at hestene græsser stort set hele døgnet afbrudt af kortere eller længre pauser. I varme perioder holder de pauser midt på dagen og græsser mest effektivt aften, om natten og i morgentimene.<br /><br /><strong>Hvor meget æder hesten på græs?</strong><br />Når vi skal beregne hvor meget græs hesten æder, regner vi på hvor meget tørt materiale den optager. Afgræsningsgræs indeholder ca 80 % vand og 20 ca % tørt materiale (tørstof). På middel gode græsmarker kan vi regne med , at hestene optager en græsmængde svarende til ca2 kg tørstof pr 100 kg kropsvægt (2 % af kropsvægten). Det vil sige at en hest på 500 kg vil æde ca 10 kg tørstof på et døgn. Dette modvarer 50-60 kg græs. På gode græsmarker kan hesten tage mere end dette, typisk op mod ca 3 kg tørstof pr 100 kg kropsvægt (3 % af kropsvægt) og på dårligere græsmarker væsentligt mindre.<br /><br /><strong>Hvor stor del af næringsbehovet dækkes når hesten går på græs?</strong><br />Hvis man estimerer hvor meget græs hesten æder pr døgn på græs og regner med det normale næring-sindhold i græsset, vil vi kunne beregne hvor stor en del af næringsbehovet som dækkes når hesten går på græs. Vi finder da frem til , at ved en tørstofoptagelse på 3 kg tørstof pr 100 kg kropsvægt vil hesten opta-ge energi svarende til ca 2,5-3 ganger vedligeholdelsesbehovet for energi (Foderenheder) og 5-6 gange vedligeholdsbehovet for protein. Dette betyder at hesten på et så godt græs vil tage relativt meget på i vægt i løbet af sommeren. For en hest på 500 kg vil dette kunne give en vægtstigning på ca 35 kg pr må-ned.<br /><br />Et lignende eksempel hvor hesten går på græs af middelkvalitet og æder en græsmængde svarende til 2 kg tørstof pr 100 kg kropsvægt viser, at hesten i dette tilfælde vil få dækket 1,5- 2 gange sit vedligeholds-behov for energi og ca 4 gange sit vedligeholdsbehov for protein. For en hest på 500 kg vil dette kunne give en vægtstigning på ca 12-18 kg pr måned.<br /><br />Hvor græskvalitet kun er dårligere svarende til en sådan kvalitet hvor hesten æder græs svarende til 1,5 kg tørstof pr 100 kg kropsvægt, vil hesten få dækket 1-1,3 gange sit vedligeholdsbehov for energi og 2,5-3 gange sit vedlikeholdsbehov for protein. Hesten vil da ikke tage væsentlig på i løbet af sommeren.<br />I disse eksempler er der regnet med at græsset er af god kvalitet. Dersom græsset er blivet forvokset vil næringsværdien falde samtidig med at hestene vil æde mindre. I tørre perioder kan græskvaliteten hurtigt blive reduceret og vi må følge at hestene ikke bliver for tynde. Det beste er at have flere forskellige græs-folde sådan, at vi at undgår for kraftig nedbidning. Når vi skifter mellem flere forskellige græsmarker har vi også mulighed for at afpudse gammelt græs sådan at der kommer en god genvækst.<br /><br /><strong>Er græskvaliteten den rette til din hest?</strong><br />Som det fremgår af de nævnte eksempler vil for gode græsmarker kunne føre til, at hestene bliver for fede. Hvis du ikke har andre alternative græsmarker må du begrænse tiden hesten går på græs. Voksne heste som går på græs hele sommeren uden at blive brugt kan godt gå på mere ekstensive græsmarker.<br />Hopper med føl skal have gode græsmarker da de skal producere mælk og føllet har behov for et nærings-rigt foder.</p>\r\n<p>&nbsp;<img alt=\"45-grazingwindow\" src=\"images-joomla/stories/45-images/45-grazingwindow.png\" height=\"229\" width=\"414\" /></p>\r\n<p>PC-Horse har en egen græsmodul. Når du har valgt hest og vælger et afgræsningsgræs som foder vil du få valget Hesten går på græs. Man vælger da hvor mange timer hesten går på græs hver dag, samt kvalitet og mængde på grasset. Ud fra disse oplysninger beregner programmet hvor meget vi kan antage at hesten vil æde.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hvordan har Du gavn af PC-Horse i forbindelse med dette?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse er et af verdens mest kvalificerede hjælpemidler til fodringplanlægning for heste. Du kan følge og holde orden på hestene (race, køn, vægt, huld, alder, træningsintensitet, udegang, mm) og fodre dem med færdig foder –fra foderfirmaer samt kombinere disse med dine egne foderanalyser (eurofins analyser kan lægges ind direkte, dog ikke i DK endnu).</p>\r\n<p>Behovet for hver hest beregnes individuelt og hvis du har en hest som afviger fra det normale i vægt eller aktivitet så kan du hurtigt korrigere denne hests foderplan for at få fodringen til at passe.</p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" lang=\"da\"><a href=\"administrator/index.php/da/manual/demos\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Se en</span> <span class=\"hps\">video om brug af</span> <span class=\"hps\">PC Horse</span></span></a><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span> </span></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><a href=\"administrator/index.php/da/manual/feed-lists/importfeedanalysis\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Hvordan</span> <span class=\"hps\">du lægger</span> <span class=\"hps\">dit</span> <span class=\"hps\">foder</span> <span class=\"hps\">analyse</span> <span class=\"hps\">direkte i programmet</span></span></a></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><a href=\"administrator/index.php/da/news\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Se, hvad</span> <span class=\"hps\">foder</span> <span class=\"hps\">er inkluderet</span> <span class=\"hps\">i programmets</span> Danmarks<span class=\"hps\">liste</span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps atn\"></span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span></span></a></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><a href=\"administrator/index.php/da/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Foregående måned</span>s<span class=\"hps\">artikler</span> <span class=\"hps\">kan findes her</span></span></a></strong></span></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,81,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-06-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,5,'hesten på græs','Hvor meget æder hesten på græs?\r\nNår vi skal beregne hvor meget græs hesten æder, regner vi på hvor meget tørt materiale den optager. Afgræsningsgræs indeholder ca 80 % vand og 20 ca % tørt materiale (tørstof). På middel gode græsmarker kan vi regne med , at hestene optager en græsmængde svarende til ca2 kg tørstof pr 100 kg kropsvægt (2 % af kropsvægten). Det vil sige at en hest på 500 kg vil æde ca 10 kg tørstof på et døgn. Dette modvarer 50-60 kg græs. På gode græsmarker kan hesten tage mere end dette, typisk op mod ca 3 kg tørstof pr 100 kg kropsvægt (3 % af kropsvægt) og på dårligere græsmarker væsentligt mindre.',1,806,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3227,3305,'Juli 2014 - Hestene går på beite','july-201486886','<p>Sommer er beitetid og vi må følge med hvordan hestene har det og hvordan beitets grasmengde og kvalitet er egnet til hestene. Det ideelle er at beitet er av en slik kvalitet at det dekker hestenes næringsbehov. Dårlige beiter vil gi tynne hester, mens for gode beiter vil gi feite hester. Det siste er oftest problemet for mange.<br />Når hestene går på beite vil de kunne beite effektivt rundt 15-17 timer i døgnet. Dette betyr at hestene beiter stort sett hele døgnet avbrutt av kortere eller lengre pauser. I varme perioder har de lengst pauser midt på dagen og beiter mest effektivt om kvelden, natten og i morgentimene.<br /><br /><strong>Hvor mye spiser hesten på beite?</strong><br />Når vi skal beregne hvor mye hesten spiser på beite regner vi hvor mye tørt materiale den spiser. Beitegras inneholder rundt 80 % vann og 20 % tørt materiale (tørrstoff). På middels gode beiter kan vi regne at hestene spiser en grasmengde tilsvarende 2 kg tørrstoff per 100 kg kroppsvekt (2 % av kroppsvekt). Det vil si at en hest på 500 kg vil spise rundt 10 kg tørrstoff på ett døgn. Dette tilsvarer 50-60 kg gras. På gode beiter kan hesten spise mer enn dette, gjerne opp mot 3 kg tørrstoff per 100 kg kroppsvekt (3 % av kroppsvekt) og på dårligere beiter med lite gras vesentlig mindre.<br /><br /><strong>Hvor stor del av næringsbehovet dekkes når hesten går på beite?</strong><br />Dersom vi anslår hvor mye hesten spiser per døgn på beite og regner vanlig næringsinnhold i beitegraset vil vi kunne beregne hvor stor del av næringsbehovet som dekkes når hesten går på beite. Vi finner da at når hesten går på godt beite og spiser 3 kg tørrstoff per 100 kg kroppsvekt vil den ta opp næring tilsvarende 2,5-3 ganger vedlikeholdsbehovet for energi (Fôrenheter) og 5-6 ganger vedlikeholdsbehovet for protein. Dette betyr at hesten på et så godt beite vil legge på seg relativt mye og kunne bli svært feit i løpet av sommeren. For en hest på 500 kg vil dette kunne gi en vektøkning på rundt 35 kg per måned.<br />Et tilsvarende eksempel der hesten går på et beite av middels kvalitet og spiser en grasmengde tilsvarende 2 kg tørrstoff per 100 kg kroppsvekt viser at hesten da vil få dekket 1,5- 2 ganger sitt vedlikeholdsbehov for energi (Fôrenheter) og rundt 4 ganger sitt vedlikeholdsbehov for protein. For en hest på 500 kg vil dette kunne gi en vektøkning på rundt 12-18 kg per måned.<br />Dersom beitet er av en slik kvalitet at hesten bare klarer å spise gras tilsvarende 1,5 kg tørrstoff per 100 kg kroppsvekt vil hesten få dekket 1-1,3 ganger sitt vedlikeholdsbehov for energi (Fôrenheter) og 2,5-3 ganger sitt vedlikeholdsbehov for protein. Hesten vil da ikke legge vesentlig på seg i løpet av sommeren.<br />I disse eksemplene er det regnet at graset på beitene er av god kvalitet. Dersom beitegraset er blitt gammelt og forvokst vil næringsverdien gå ned samtidig som hestene vil spise mindre. I tørre perioder kan beitekvaliteten raskt bli redusert og vi må følge med så hestene ikke blir tynne. Det beste er å ha flere beiter slik at vi unngår for sterk nedbeiting. Dersom vi skifter mellom flere beiter har vi også mulighet til å pusse av gammelt gras slik at det vokser opp nytt friskt gras igjen.<br /><br /><strong>Er beitekvaliteten den rette til din hest?</strong><br />Som vi ser av de eksemplene som er vist vil for gode beiter kunne føre til at hestene blir feite. Dersom du ikke har andre alternative beiter må du begrense tiden hesten går på beite. Voksne hester som går på beite hele sommeren uten annen bruk kan godt gå på mer ekstensive beiter som utmark, skogsbeite eller fjellbeite. Hopper med føll må ha gode beiter da de skal produsere melk og føllet trenger næringsrikt fôr.<br />Pc-Horse har en egen beitemodul. Når du har valgt hest og velger et beitegras som fôr vil du få valget Hesten går på beite. Du velger hvor mange timer hesten går på beite hver dag, samt kvalitet og mengde gras på beitet. Ut fra disse opplysninger beregner programmet hvor mye vi kan anta at hesten vil spise.</p>','',1,81,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-06-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,5,'','',1,806,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3228,3306,'July 2014 - Horses at pasture','july-201459875','<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em>The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences institution. Dr. Dag Austbø and Dr. Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the continued development of PC-Horse and to secure that our calculations are based on established scientific data.</em></span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;Summer is grazing time and we have to monitor closely how well our horses are doing and how well the quality and quantity of their pasture suit them. The ideal is that the quality of pasture should enable it to cover horses\' nutritional needs. Poor pasture will lead to the development of thin horses, while good pasture will eventually result in fat horses. The latter is the most common problem for many.</p>\r\n<p><img alt=\"bete3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/bete3.jpg\" height=\"413\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>When horses are on pasture day and night, they can graze efficiently for anything between 15-17 hours a day. This means that horses can graze for almost the whole day, interrupted by shorter or longer breaks. In warm periods, the longer of these pauses are taken in the middle of the day and most effective grazing takes place during morning, evening and night hours.</p>\r\n<p><strong>How much will a horse eat when grazing?</strong><br />To calculate how much horses eat at pasture, we must estimate the amount of dry matter they eat. Pasture grass contains about 80% water and 20% dry matter. On medium quality pastures, we can expect a horse to eat an amount of grass equivalent to 2 kg dry matter per 100 kg body weight (2% of body weight). This means that a horse of 500 kg body weight will eat about 10 kg dry matter daily, corresponding to 50-60 kg of grass. On good quality pasture a horse can eat more than this, often up to 3 kg dry matter per 100 kg body weight (3% of body weight). On low quality pastures with little grass, intake will be considerably less.</p>\r\n<p><strong>How much of nutrient requirement is met when horses graze?</strong><br />If we estimate how much your horse eats per day on pasture with a grass that has a reliable, regular nutritional content, we can calculate how much of nutritional need is covered while the horse is grazing. With the horse on good grazing and eating 3 kg dry matter per 100 kg body weight, this intake will represent the equivalent of 2.5-3 times the horse\'s maintenance energy requirement and 3-4 times its maintenance requirement for protein. This means that a horse in such good pasture can also gain a relatively large amount of weight and even become very fat during the summer months. For a horse of 500 kg, this could represent a weight gain of about 35 kg per month.<br />A similar example, with a horse on medium quality pasture and eating a grass amount equivalent to 2 kg dry matter per 100 kg body weight, shows that the horse will have a grass intake equivalent to 1.5 to 2 times its maintenance energy needs and around 4 - 2.5 times its maintenance requirement for protein. For a horse of 500 kg, this could represent a weight gain of about 12 to 18 kg per month.</p>\r\n<p>If pasture is of moderate quality and a horse only manages to eat a grass equivalent to 1.5 kg dry matter per 100 kg body weight, that horse will receive from 1 to 1.3 times its maintenance energy needs and 2.5-3 times its maintenance protein requirement. Such a horse will not gain much weight over the summer.</p>\r\n<p>These examples are based on the assumption that the grass in the pasture is of good quality. If pasture grass has become old and overgrown, nutritional values will be reduced and the horses will eat less. In dry periods, pasture quality can fall very quickly and we must watch out for the effects of this on the condition of our horses. It is always best to have several pastures available in order to avoid excessive grazing on any one area. If we can alternate between different pastures we can also remove old grass and enable fresh grass to grow.</p>\r\n<p><strong>Is your pasture quality right for your horse?</strong><br />As we see from the examples above, high quality pasture can actually cause horses to grow obese. If no alternative grazing is available, you will need to limit your horse\'s grazing time. Adult horses that graze all summer with no other use made of them may well do better when put to graze on less intensive pasture set in more open, forest, woods or mountain areas. Mares with foals must always have good pasture as they need to produce milk. Their foals also need such nutritious pasture grass.</p>\r\n<p><img alt=\"44-grazingwindow\" src=\"images-joomla/stories/44-images/44-grazingwindow.png\" height=\"233\" width=\"414\" /></p>\r\n<p>&nbsp;PC-Horse has a dedicated module for pasture nutrition. After selecting the horse and then a pasture grass as feed you will be given the option to click on: Horse on pasture. Here you enter how many hours the horse will graze every day, as well as the quality and quantity of the available pasture grass. From this data the program calculates how much you can assume that the horse will eat and how well its nutritional needs will be met.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>What does this mean in practice?</strong><br />Daily intake of roughage varies based on feed quality, production classes, individual appetite and each individual\'s place in the herd hierarchy. This means that we must observe horses in a herd closely and make corrections to the feed offered each individual at night-time or early morning to avoid some individuals growing too fat or too thin.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/manual/demos\"><strong><strong>Watch a video on using PC-Horse</strong></strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/news/new-feedlist\"><strong>See what feeds are included in the program´s ready-to-go feed list</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/articles/topic-of-the-month/other-topics\"><strong>Previous month articles can be found here</strong></a></p>\r\n<p><em><strong>Give us topic suggestions for future monthly articles</strong></em></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp; <span class=\"article_separator\"><br /></span></p>','',1,81,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-06-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,5,'pasture, horses at pasture','How much will a horse eat when grazing?\r\nTo calculate how much horses eat at pasture, we must estimate the amount of dry matter they eat. Pasture grass contains about 80% water and 20% dry matter. On medium quality pastures, we can expect a horse to eat an amount of grass equivalent to 2 kg dry matter per 100 kg body weight (2% of body weight). This means that a horse of 500 kg body weight will eat about 10 kg dry matter daily, corresponding to 50-60 kg of grass. On good quality pasture a horse can eat more than this, often up to 3 kg dry matter per 100 kg body weight (3% of body weight). On low quality pastures with little grass, intake will be considerably less.',1,806,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3229,3307,'Juli 2014 - Hestene går på beite','july-201457852','<hr />\r\n<p><em>Artikkelen er skrevet av Dr. Dag Austbø ved Norges miljø- og biovitenskaplige universitet. Dr. Austbø og Dr. Knut Hove er to av nøkkelpersonene bak utviklingen av PC-Horse. Deres faglige arbeid og internasjonale nettverk bidrar til at programmets innhold &nbsp;og beregningsmodeller bygger på etablerte vitenskaplige data.</em></p>\r\n<hr />\r\n<p>Sommer er beitetid og vi må følge med hvordan hestene har det og hvordan beitets grasmengde og kvalitet er egnet til hestene. Det ideelle er at beitet er av en slik kvalitet at det dekker hestenes næringsbehov. Dårlige beiter vil gi tynne hester, mens for gode beiter vil gi feite hester. Det siste er oftest problemet for mange.<br />Når hestene går på beite vil de kunne beite effektivt rundt 15-17 timer i døgnet. Dette betyr at hestene beiter stort sett hele døgnet avbrutt av kortere eller lengre pauser. I varme perioder har de lengst pauser midt på dagen og beiter mest effektivt om kvelden, natten og i morgentimene.</p>\r\n<p><img alt=\"bete3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/bete3.jpg\" height=\"413\" width=\"550\" /><br /><br /><strong>Hvor mye spiser hesten på beite?</strong><br />Når vi skal beregne hvor mye hesten spiser på beite regner vi hvor mye tørt materiale den spiser. Beitegras inneholder rundt 80 % vann og 20 % tørt materiale (tørrstoff). På middels gode beiter kan vi regne at hestene spiser en grasmengde tilsvarende 2 kg tørrstoff per 100 kg kroppsvekt (2 % av kroppsvekt). Det vil si at en hest på 500 kg vil spise rundt 10 kg tørrstoff på ett døgn. Dette tilsvarer 50-60 kg gras. På gode beiter kan hesten spise mer enn dette, gjerne opp mot 3 kg tørrstoff per 100 kg kroppsvekt (3 % av kroppsvekt) og på dårligere beiter med lite gras vesentlig mindre.<br /><br /><strong>Hvor stor del av næringsbehovet dekkes når hesten går på beite?</strong><br />Dersom vi anslår hvor mye hesten spiser per døgn på beite og regner vanlig næringsinnhold i beitegraset vil vi kunne beregne hvor stor del av næringsbehovet som dekkes når hesten går på beite. Vi finner da at når hesten går på godt beite og spiser 3 kg tørrstoff per 100 kg kroppsvekt vil den ta opp næring tilsvarende 2,5-3 ganger vedlikeholdsbehovet for energi (Fôrenheter) og 5-6 ganger vedlikeholdsbehovet for protein. Dette betyr at hesten på et så godt beite vil legge på seg relativt mye og kunne bli svært feit i løpet av sommeren. For en hest på 500 kg vil dette kunne gi en vektøkning på rundt 35 kg per måned.<br />Et tilsvarende eksempel der hesten går på et beite av middels kvalitet og spiser en grasmengde tilsvarende 2 kg tørrstoff per 100 kg kroppsvekt viser at hesten da vil få dekket 1,5- 2 ganger sitt vedlikeholdsbehov for energi (Fôrenheter) og rundt 4 ganger sitt vedlikeholdsbehov for protein. For en hest på 500 kg vil dette kunne gi en vektøkning på rundt 12-18 kg per måned.<br />Dersom beitet er av en slik kvalitet at hesten bare klarer å spise gras tilsvarende 1,5 kg tørrstoff per 100 kg kroppsvekt vil hesten få dekket 1-1,3 ganger sitt vedlikeholdsbehov for energi (Fôrenheter) og 2,5-3 ganger sitt vedlikeholdsbehov for protein. Hesten vil da ikke legge vesentlig på seg i løpet av sommeren.<br />I disse eksemplene er det regnet at graset på beitene er av god kvalitet. Dersom beitegraset er blitt gammelt og forvokst vil næringsverdien gå ned samtidig som hestene vil spise mindre. I tørre perioder kan beitekvaliteten raskt bli redusert og vi må følge med så hestene ikke blir tynne. Det beste er å ha flere beiter slik at vi unngår for sterk nedbeiting. Dersom vi skifter mellom flere beiter har vi også mulighet til å pusse av gammelt gras slik at det vokser opp nytt friskt gras igjen.<br /><br /><strong>Er beitekvaliteten den rette til din hest?</strong><br />Som vi ser av de eksemplene som er vist vil for gode beiter kunne føre til at hestene blir feite. Dersom du ikke har andre alternative beiter må du begrense tiden hesten går på beite. Voksne hester som går på beite hele sommeren uten annen bruk kan godt gå på mer ekstensive beiter som utmark, skogsbeite eller fjellbeite. Hopper med føll må ha gode beiter da de skal produsere melk og føllet trenger næringsrikt fôr.<br /><img alt=\"47-grazingwindow\" src=\"images-joomla/stories/47-images/47-grazingwindow.png\" height=\"230\" width=\"414\" /><br />Pc-Horse har en egen beitemodul. Når du har valgt hest og velger et beitegras som fôr vil du få valget Hesten går på beite. Du velger hvor mange timer hesten går på beite hver dag, samt kvalitet og mengde gras på beitet. Ut fra disse opplysninger beregner programmet hvor mye vi kan anta at hesten vil spise.</p>\r\n<hr />\r\n<p><b>Hvor stor nytte av PC-Horse har du i samband med dette?</b></p>\r\n<p><span>PC-Horse er et av verdens mest kvalifiserte hjelpemiddel for fôring av hester. Du kan følge med og holde orden på alle typer hester (rase, kjønn, vekt, hold, alder, treningsintensitet, utegang, mm) og fôre dem etter ferdig-til-bruk-analyser på markedets ledende hestefôr, samt kombinere disse med dine egne fôranalyser (Eurofins sine analyser kan leses inn i programmet automatisk). Næringsbehovet for hver enkelt hest beregnes individuelt. Dersom du ser en hest som avviker fra det normale eller ønskelige i vekt, utvikling eller adferd så kan du raskt korrigere hestens fôrplan for å rette på problemet.</span></p>\r\n<p><strong>Noen lenker:</strong><br /> <br /><a href=\"index.php/nb/manual/demos\">Se en film om hvordan PC-Horse fungerer</a> &nbsp;</p>\r\n<p><a href=\"index.php/nb/manual/feed-lists/importfeedanalysis\">Hvordan du leser inn din grovfôranalyse automatisk i programmet</a> <br /> <br /> <a href=\"index.php/nb/news\">Se hvilke fôr som inngår i programmets ready-to-go fôrliste (Garantifôrlisten)</a> <br /> <br /> <a href=\"index.php/nb/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\">Tidligere månedsartikler finner du her </a><br /> <br /><strong> <i>Gi oss gjerne forslag til emner for kommende månedsartikler </i></strong></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p><span class=\"article_separator\">&nbsp;</span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,81,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-06-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,5,'hester, beite, beitesgras, forplan beite','Når vi skal beregne hvor mye hesten spiser på beite regner vi hvor mye tørt materiale den spiser. Beitegras inneholder rundt 80 % vann og 20 % tørt materiale (tørrstoff). På middels gode beiter kan vi regne at hestene spiser en grasmengde tilsvarende 2 kg tørrstoff per 100 kg kroppsvekt (2 % av kroppsvekt). Det vil si at en hest på 500 kg vil spise rundt 10 kg tørrstoff på ett døgn. Dette tilsvarer 50-60 kg gras. På gode beiter kan hesten spise mer enn dette, gjerne opp mot 3 kg tørrstoff per 100 kg kroppsvekt (3 % av kroppsvekt) og på dårligere beiter med lite gras vesentlig mindre.',1,806,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3230,3308,'Juli 2014 - Hestene går på beite','july-201435748','<p>Sommer er beitetid og vi må følge med hvordan hestene har det og hvordan beitets grasmengde og kvalitet er egnet til hestene. Det ideelle er at beitet er av en slik kvalitet at det dekker hestenes næringsbehov. Dårlige beiter vil gi tynne hester, mens for gode beiter vil gi feite hester. Det siste er oftest problemet for mange.<br />Når hestene går på beite vil de kunne beite effektivt rundt 15-17 timer i døgnet. Dette betyr at hestene beiter stort sett hele døgnet avbrutt av kortere eller lengre pauser. I varme perioder har de lengst pauser midt på dagen og beiter mest effektivt om kvelden, natten og i morgentimene.<br /><br /><strong>Hvor mye spiser hesten på beite?</strong><br />Når vi skal beregne hvor mye hesten spiser på beite regner vi hvor mye tørt materiale den spiser. Beitegras inneholder rundt 80 % vann og 20 % tørt materiale (tørrstoff). På middels gode beiter kan vi regne at hestene spiser en grasmengde tilsvarende 2 kg tørrstoff per 100 kg kroppsvekt (2 % av kroppsvekt). Det vil si at en hest på 500 kg vil spise rundt 10 kg tørrstoff på ett døgn. Dette tilsvarer 50-60 kg gras. På gode beiter kan hesten spise mer enn dette, gjerne opp mot 3 kg tørrstoff per 100 kg kroppsvekt (3 % av kroppsvekt) og på dårligere beiter med lite gras vesentlig mindre.<br /><br /><strong>Hvor stor del av næringsbehovet dekkes når hesten går på beite?</strong><br />Dersom vi anslår hvor mye hesten spiser per døgn på beite og regner vanlig næringsinnhold i beitegraset vil vi kunne beregne hvor stor del av næringsbehovet som dekkes når hesten går på beite. Vi finner da at når hesten går på godt beite og spiser 3 kg tørrstoff per 100 kg kroppsvekt vil den ta opp næring tilsvarende 2,5-3 ganger vedlikeholdsbehovet for energi (Fôrenheter) og 5-6 ganger vedlikeholdsbehovet for protein. Dette betyr at hesten på et så godt beite vil legge på seg relativt mye og kunne bli svært feit i løpet av sommeren. For en hest på 500 kg vil dette kunne gi en vektøkning på rundt 35 kg per måned.<br />Et tilsvarende eksempel der hesten går på et beite av middels kvalitet og spiser en grasmengde tilsvarende 2 kg tørrstoff per 100 kg kroppsvekt viser at hesten da vil få dekket 1,5- 2 ganger sitt vedlikeholdsbehov for energi (Fôrenheter) og rundt 4 ganger sitt vedlikeholdsbehov for protein. For en hest på 500 kg vil dette kunne gi en vektøkning på rundt 12-18 kg per måned.<br />Dersom beitet er av en slik kvalitet at hesten bare klarer å spise gras tilsvarende 1,5 kg tørrstoff per 100 kg kroppsvekt vil hesten få dekket 1-1,3 ganger sitt vedlikeholdsbehov for energi (Fôrenheter) og 2,5-3 ganger sitt vedlikeholdsbehov for protein. Hesten vil da ikke legge vesentlig på seg i løpet av sommeren.<br />I disse eksemplene er det regnet at graset på beitene er av god kvalitet. Dersom beitegraset er blitt gammelt og forvokst vil næringsverdien gå ned samtidig som hestene vil spise mindre. I tørre perioder kan beitekvaliteten raskt bli redusert og vi må følge med så hestene ikke blir tynne. Det beste er å ha flere beiter slik at vi unngår for sterk nedbeiting. Dersom vi skifter mellom flere beiter har vi også mulighet til å pusse av gammelt gras slik at det vokser opp nytt friskt gras igjen.<br /><br /><strong>Er beitekvaliteten den rette til din hest?</strong><br />Som vi ser av de eksemplene som er vist vil for gode beiter kunne føre til at hestene blir feite. Dersom du ikke har andre alternative beiter må du begrense tiden hesten går på beite. Voksne hester som går på beite hele sommeren uten annen bruk kan godt gå på mer ekstensive beiter som utmark, skogsbeite eller fjellbeite. Hopper med føll må ha gode beiter da de skal produsere melk og føllet trenger næringsrikt fôr.<br />Pc-Horse har en egen beitemodul. Når du har valgt hest og velger et beitegras som fôr vil du få valget Hesten går på beite. Du velger hvor mange timer hesten går på beite hver dag, samt kvalitet og mengde gras på beitet. Ut fra disse opplysninger beregner programmet hvor mye vi kan anta at hesten vil spise.</p>','',1,81,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-06-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,5,'','',1,806,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3231,3309,'Juli 2014 - Hästarna går på bete','july-201456112','<hr />\r\n<p><i>Denna artikel<em> är skriven av försteamanuensen Dr Dag Ausbø vid Universitet for miljø og biovitenskap i Norge. <span style=\"line-height: 115%;\"></span> </em> Dr </i><em><span style=\"line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.</span></em></p>\r\n<hr />\r\n<p>Sommaren är tiden för bete och det är dags att se hur hästarna har det och hur betets gräsmängd och kvalitet passar för hästarna. Det ideala är att betet är av så god kvalitet att det det täcker hästarnas näringsbehov. Dåliga beten ger tunna hästar, medan däremot goda beten kan ge feta hästar. Det senare är faktiskt det vanligaste problemet för många hästägare.</p>\r\n<p>När hästarna går på bete kommer de att beta effektivt mellan 15 - 17 tiommar om dygnet. Det betyder att hästarna betar i stort sett hela dygnet med avbrott för kortare eller längre pauser. Under varma perioder tar de längst pauser mitt på dagen och betar sedan effektivt under kvällen, natten och under morgontimmarna. <br /><br /><img alt=\"bete3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/bete3.jpg\" height=\"413\" width=\"550\" /><br /><strong><br />Hur mycket äter hästen på bete?</strong><br />När vi ska beräkna hur mycket hästen äter på bete så räknar vi ut hur mycket torrt material den äter. Betesgräs innehåller ca 80% vatten dvs 20% utgörs av torrt material (torrsubstans). På medelgoda beten kan vi räkna med att hästen äter en gräsmängd som motsvarar 2 kg torrsubstans per 100 kg kroppsvikt (2% av kroppsvikten). Det vill säga att en häst på 500 kg äter runt 10 kg torrsubstans på ett dygn - vilket motsvarar 50 -60 kg gräs. På goda beten kan hästen äta mer än detta, gärna upp emot 3 kg torrsubstans per 100 kg kroppsvikt ( 3% av kroppsvikten) men på sämre beten med liten gräsmängd väsentligt mindre.<br /><br /><strong>Hur stor del av hästens näringsbehov täcks då den går på bete?</strong><br />Om du uppskattar hur mycket gräs hästen äter per dygn då den går på bete och räknar vanligt näringsinnehåll i betesgräset så kan du även räkna ut hur stor del av hästens näringsbehov som tillgodoses. När den går på ett bra bete och äter 3 kg torrsubstans per 100 kg kroppsvikt så kommer den att ta upp näring som motsvarar 2,5 - 3 gånger underhållsbehovet för energi (MJ) och 5 - 6 gånger underhållsbehovet av protein. Det medför att hästar på ett bra bete kommer att lägga på sig relativt mycket och därför kan bli ganska feta mot slutet av sommaren. För en häst på 500 kg kan det innebära en viktökning på runt 35 kg per månad.</p>\r\n<p>Om vi tar ett motsvarande exempel då hästen går på ett bete av medelkvalitet och äter en gräsmängd motsvarande 2 kg torrsubstans per 100 kg kropssvikt så kommer hästen att få 1,5 - 2 gånger sitt underhållsbehov av energi (MJ) och runt 4 gånger sitt underhållsbehov av protein tillgodosett. För en häst på 500 kg kan det leda till en viktökning på runt 12 - 18 kg per månad.</p>\r\n<p>Emellertid, om betets kvalitet är sådan att hästen endast klarar av att äta gräs motsvarande 1,5 kg torrsubstans per 100 kg kroppsvikt så får den täckt 1 - 1,3 gånger sitt underhållsbehov av energi (MJ) och 2,5 - 3 gånger av motsvarande behov av protein. I dessa fall kommer hästen inte att lägga på sig hulll under sommaren.</p>\r\n<p>I ovanstående exempel är betesgräset av god kvalitet. Om det blivit gammalt och förvuxet sjunker näringsvärdet samtidigt som hästen kommer att äta mindre. Under torra perioder kan beteskvaliteten sjunka snabbt och man måste kontrollera så att hästarna inte tunnar ur. Det bästa är att ha tillgång till flera beten för att undvika alltför stor nerbetning. Om du skiftar mellan flera olika beten ges tillfälle att putsa betet så att gammalt gräs kan ersättas av nytt och friskt.<br /><br /><strong>Är beteskvaliteten den rätta för din häst?</strong><br />Som framgår av visade exempel så kan alltför goda beten leda till att hästarna blir för feta. Om du inte har tillgång till alternativa beten (med lite mindre god beteskvalitet eller riklighet) så kanske du måste begränsa tiden hästen går på bete. Vuxna hästar som går på bete hela sommaren utan annat arbete kan gott gå på lite mer sparsmakade beten som utmarker, skogsbeten eller fjällbeten.</p>\r\n<p>Ston med föl, emellertid, kräver goda beten så att de kan producera mjölk. Och fölet behöver näringsrikt foder.</p>\r\n<p><br /><img alt=\"46-grazingwindow\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-grazingwindow.png\" /></p>\r\n<p>PC-Horse har en särskild betesfunktion. När Du definierat hästen och dess egenskaper och väljer betesgräs i foderlistan så kan du klicka på en särskild knapp \"Hästen går på bete\". Du behöver då bara fylla i hur många timmar om dygnet hästen går på bete och ange hur mycket gräs det verkar finnas på betet. Programmet räknar ut resten - dvs hur mycket hästen antas äta av betet.</p>\r\n<p>Utifrån varje hästs individuella behov visar programmet om den för för mycket näring eller om det krävs stödfodring.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hur har Du nytta av PC-Horse i samband med detta?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse är ett av världens mest kvalificerade hjälpmedel för utfodring av hästar. Du kan följa och hålla ordning på alla sorters hästar (ras, kön, vikt, hull, ålder, träningsintensitet, utegång, mm) och utfodra dem med färdig-att-använda-analyser på marknadens ledande foder samt kombinera dessa med dina egna foderanalyser (eurofins analyser kan läsas in direkt).</p>\r\n<p>Behoven för varje häst beräknas individuellt och när du ser en individ som avviker från det önskvärt normala i vikt eller beteende så kan du snabbt korrigera den hästens foderstat för att inte hamna i problem.</p>\r\n<p><strong>Några länkar:</strong></p>\r\n<p><strong><a href=\"index.php/sv/manual/demos\"><strong>Se en film om hur PC-Horse fungerar </strong></a></strong></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/manual/feed-lists/importfeedanalysis\"><strong>Hur Du läser in din grovfoderanalys direkt i programmet</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/news\"><strong>Se vilka foder som ingår i programmets ready-to-go foderlista (Garantifoderlistan)</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\"><strong>Tidigare månadsartiklar hittar du här</strong></a></p>\r\n<p><em><strong> <a href=\"mailto:feedback@pc-horse.com\">Ge oss gärna ämnesförslag till kommande månadsartiklar</a></strong></em></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp; <span><span class=\"article_separator\"><br /></span></span></p>','',1,81,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-06-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,5,'foderplan, bete, betestid, hästar på bete, häst på bete, stödfodring','Hur mycket äter hästen på bete?\r\nNär vi ska beräkna hur mycket hästen äter på bete så räknar vi ut hur mycket torrt material den äter. Betesgräs innehåller ca 80% vatten dvs 20% utgörs av torrt materia (torrsubstans). På medelgoda beten kan vi räkna med att hästen äter en gräsmängd som motsvarar 2 kg torrsubstans per 100 kg kroppsvikt (2% av kroppsvikten). Det vill säga att en häst på 500 kg äter runt 10 kg torrsubstans på ett dygn - vilket motsvarar 50 -60 kg gräs. På goda beten kan hästen äta mer än detta, gärna upp emot 3 kg torrsubstans per 100 kg kroppsvikt ( 3% av kroppsvikten) menm på sämre beten med liten gräsmängd väsentligt mindre.',1,806,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3232,3310,'Nytt och intressant från Felleskjøpet','2014-07-02-08-51-5211767','<p>Just nu gør Felleskjøpet en kampanj.</p>','',1,6,'2014-07-02 08:50:34',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-07-02 08:50:34','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,1,'','',1,30,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3233,3311,'Nytt och intressant från Felleskjøpet','2014-07-02-08-51-5295339','<p>Just nu gør Felleskjøpet en kampanj.</p>','',1,6,'2014-07-02 08:50:34',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-07-02 08:50:34','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,1,'','',1,30,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3234,3312,'Kampanje: Grovfôranalyser 2014','2014-07-02-08-51-5278167','<p>Felleskjøpet, Eurofins og PC-Horse samarbeider i Norge om en kampanje som skal skaffe bedre informasjon om næringsinnholdet i grovfôret fra 2014, og bedre bruk av fôranalysene når du skal sette opp fôrplaner til dine hester.</p>\r\n<p>I <a href=\"http://www.felleskjopet.no/landbruk/for/for-til-hest/Sider/default.aspx\">Felleskjøpets</a> butikker og i nettbutikken kjøper du prøveposen som brukes til å pakke og sende fôrprøvene.</p>\r\n<p><img style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" alt=\"Champion.Grovforanalyse\" src=\"images-joomla/stories/47-images/Champion.Grovforanalyse.jpg\" height=\"235\" width=\"235\" /></p>\r\n<p><a href=\"http://www.eurofins.no/vare-tjenester/landbruk/grovfor-til-hest.aspx\">Eurofins</a> analyserer fôrprøvene, og sender deg resultatene på epost.</p>\r\n<p>Du får en gratis lisens til PC-Horse for en måned etter at du har mottatt analyseresultatet. Last ned PC-Horse, les inn fôranalysen direkte fra datafilen (xml-filen) du mottok fra Eurofins, og lag fôrplaner til dine hester basert på ditt eget grovfôr!</p>\r\n<p>Enklere kan du ikke jobbe når du skal sikrer dine hester en optimal ernæring basert på ditt eget grovfôr.</p>\r\n<p>PC-Horse inviterer også alle grovfôrprodusenter som har analyserte fôrpartier til å ta kontakt med oss. Vi kan nå legger fôranalysene opp i PC-Horse programmet slik at alle høykjøpere som bruker PC-Horse programmet kan benytte analysene direkte i sine fôrplaner. Du finner mer om dette lengre ned på denne hjemmesiden.</p>','',1,6,'2014-07-02 08:50:34',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-07-02 08:50:34','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,1,'','',1,30,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3235,3313,'Nytt och intressant från Felleskjøpet','2014-07-02-08-51-5211080','<p>Just nu gør Felleskjøpet en kampanj.</p>','',1,6,'2014-07-02 08:50:34',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-07-02 08:50:34','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,1,'','',1,30,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3236,3314,'Har Du provat att läsa in Din Eurofins-analys?','2014-07-02-08-51-529558','<p>Några få av Eurofins analyser i XML-format har haft en liten felkodning. Det gjorde att de inte kunde läsas in direkt i PC-Horse.</p>\r\n<p>Ta kontakt med Eurofins om det har hänt Dig så får du en ny fil. Maila till: <span style=\"color: #0000ff;\" color=\"#0000FF\"><span face=\"Lucida Grande\"><span style=\"text-decoration: underline;\"><a href=\"&lt;a href=\" mailto:infolantbruk=\"\" eurofins=\"\" se=\"\">InfoLantbruk@eurofins.se</a></span></span></span></p>','',1,6,'2014-07-02 08:50:34',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-07-02 08:50:34','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,1,'','',1,30,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3237,3315,'Priser i lokal valuta  (Organisationer)','localprice-org35757','<table style=\"height: 260px; border-width: 1px; border-color: #ffffff; width: 100%;\" border=\"1\" cellpadding=\"5\" cellspacing=\"5\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\"><th style=\"text-align: left; background-color: #000000; width: 140px;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Version</span></strong></th><th style=\"text-align: left; background-color: #000000;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Månader</span></strong></th><th style=\"text-align: left; background-color: #000000;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Nyköp och förlängning (huvudlicens)<br /></span></strong></th><th style=\"text-align: left; background-color: #000000;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Per användare i organisationen<br /></span></strong></th></tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"background-color: #ffffff; text-align: left;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/consultant46.jpg\" alt=\"consultant46\" width=\"140\" height=\"51\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\"> 3600 (2880)<br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">330 (264)<br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/education46.jpg\" alt=\"education46\" width=\"140\" height=\"51\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><span></span><span style=\"color: #ffffff;\"><strong><span style=\"font-size: 10pt;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">4400 (3520)</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><strong><span style=\"color: #ffffff; font-size: 10pt;\">Elev- och fria lärarlicenser ingår*</span><span style=\"color: #ffffff;\"></span></strong><span style=\"font-size: 10pt; color: #ffffff;\"><strong><span></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>SEK <span class=\"style2\">(from 2014-01-01) </span><span class=\"h1\"><strong> Alla priser inkl moms </strong>(inom parentes exkl moms).<br /></span><em><span class=\"style2\">Rätt till prisändringar förbehålles</span></em><em>.</em></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Företagsköp (Organisationer)</strong></p>\r\n<p>Som speciell service till företag med många användare har vi en speciell licenskategori - \"Organisations\" som möjliggör en central hantering av företagets samtliga PC-Horse licenser. Denna service är främst avsedd för de foderfirmor som medverkar i programmets foderlistor och som har många foderrådgivare och för universitet och naturbruksgymnasier som har många lärare och elever.<br /><br />Årsavgiften faktureras samtidigt som organisationens licenser aktiveras. Uppdateringar eller tillägg av nya användare sker centralt. Du kan begära mer information eller anmäla ändringar eller tillägg genom att maila oss <span style=\"font-size: 10pt;\"><a href=\"mailto:js@pc-horse.com?subject=Tillägg%20eller%20ändring%20av%20vår%20användarlicens%20i%20&quot;PC-Horse%20Organisations&quot;\">här.</a></span> För varje användare behöver vi följande uppgifter: Namn, mailadress, mobiltelefon (inkl landskod).</p>\r\n<p>OBS! Organisationslicenser kan ej konverteras till privatlicenser eller går ej att förlänga \"nedåt\", dvs till lägre version än den Du har. I dessa fall måste användaren beställa en ny licens via vårt <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=329:localprice-web&amp;catid=2:priser&amp;Itemid=340\">webköp</a></p>\r\n<p>** Skolor erhåller personliga lärarlicenser samt kopieringsrätt för obegränsat antal elevdatorer till ett fast pris.</p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Deltagande i de nationella foderlistorna (Fodertillverkare, foderimportörer och grovfoderproducenter)</strong></span></p>\r\n<p>Ledande fodertillverkare i Sverige, de Skandinaviska länderna, England, Irland, Frankrike, Holland och Tyskland medverkar under sina respektive varumärken i de nationella foderlistorna med kompletta och garanterade analysvärden. Produkterna läggs in under kategorierna Grovfoder, Kraftfoder och Tillskottsfoder (mineral eller vitamintillskott). Om ditt företag önskar delta med sina produkter är Du välkommen att <a href=\"mailto:js@pc-horse.com?subject=Att%20vara%20garantifoderleverantör%20i%20PC-Horse\">kontakta oss för mer information.</a></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><em><span class=\"style2\"><br /></span></em><em></em></p>','',1,2,'2008-10-29 11:05:58',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-10-29 11:05:58','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,1,'','',1,202,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3238,3316,'Priser i lokal valuta  (Organisationer)','localprice-org39923','<table style=\"height: 260px; border-width: 1px; border-color: #ffffff; width: 100%;\" border=\"1\" cellpadding=\"5\" cellspacing=\"5\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\"><th style=\"text-align: left; background-color: #000000; width: 140px;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Version</span></strong></th><th style=\"text-align: left; background-color: #000000;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Månader</span></strong></th><th style=\"text-align: left; background-color: #000000;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Nyköp och förlängning (huvudlicens)<br /></span></strong></th><th style=\"text-align: left; background-color: #000000;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Per användare i organisationen<br /></span></strong></th></tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"background-color: #ffffff; text-align: left;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/consultant46.jpg\" alt=\"consultant46\" width=\"140\" height=\"51\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\"> 3600 (2880)<br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">330 (264)<br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/education46.jpg\" alt=\"education46\" width=\"140\" height=\"51\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><span></span><span style=\"color: #ffffff;\"><strong><span style=\"font-size: 10pt;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">4400 (3520)</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><strong><span style=\"color: #ffffff; font-size: 10pt;\">Elev- och fria lärarlicenser ingår*</span><span style=\"color: #ffffff;\"></span></strong><span style=\"font-size: 10pt; color: #ffffff;\"><strong><span></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>SEK <span class=\"style2\">(from 2014-01-01) </span><span class=\"h1\"><strong> Alla priser inkl moms </strong>(inom parentes exkl moms).<br /></span><em><span class=\"style2\">Rätt till prisändringar förbehålles</span></em><em>.</em></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Företagsköp (Organisationer)</strong></p>\r\n<p>Som speciell service till företag med många användare har vi en speciell licenskategori - \"Organisations\" som möjliggör en central hantering av företagets samtliga PC-Horse licenser. Denna service är främst avsedd för de foderfirmor som medverkar i programmets foderlistor och som har många foderrådgivare och för universitet och naturbruksgymnasier som har många lärare och elever.<br /><br />Årsavgiften faktureras samtidigt som organisationens licenser aktiveras. Uppdateringar eller tillägg av nya användare sker centralt. Du kan begära mer information eller anmäla ändringar eller tillägg genom att maila oss <span style=\"font-size: 10pt;\"><a href=\"mailto:js@pc-horse.com?subject=Tillägg%20eller%20ändring%20av%20vår%20användarlicens%20i%20&quot;PC-Horse%20Organisations&quot;\">här.</a></span> För varje användare behöver vi följande uppgifter: Namn, mailadress, mobiltelefon (inkl landskod).</p>\r\n<p>OBS! Organisationslicenser kan ej konverteras till privatlicenser eller går ej att förlänga \"nedåt\", dvs till lägre version än den Du har. I dessa fall måste användaren beställa en ny licens via vårt <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=329:localprice-web&amp;catid=2:priser&amp;Itemid=340\">webköp</a></p>\r\n<p>** Skolor erhåller personliga lärarlicenser samt kopieringsrätt för obegränsat antal elevdatorer till ett fast pris.</p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Deltagande i de nationella foderlistorna (Fodertillverkare, foderimportörer och grovfoderproducenter)</strong></span></p>\r\n<p>Ledande fodertillverkare i Sverige, de Skandinaviska länderna, England, Irland, Frankrike, Holland och Tyskland medverkar under sina respektive varumärken i de nationella foderlistorna med kompletta och garanterade analysvärden. Produkterna läggs in under kategorierna Grovfoder, Kraftfoder och Tillskottsfoder (mineral eller vitamintillskott). Om ditt företag önskar delta med sina produkter är Du välkommen att <a href=\"mailto:js@pc-horse.com?subject=Att%20vara%20garantifoderleverantör%20i%20PC-Horse\">kontakta oss för mer information.</a></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><em><span class=\"style2\"><br /></span></em><em></em></p>','',1,2,'2008-10-29 11:05:58',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-10-29 11:05:58','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,1,'','',1,202,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3239,3317,'Priser i Sverige (Organisationer)','localprice-org73666','<table style=\"height: 260px; border-width: 1px; border-color: #ffffff; width: 100%;\" border=\"1\" cellpadding=\"5\" cellspacing=\"5\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\"><th style=\"text-align: left; background-color: #000000; width: 140px;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Version</span></strong></th><th style=\"text-align: left; background-color: #000000;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Månader</span></strong></th><th style=\"text-align: left; background-color: #000000;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Nyköp och förlängning (huvudlicens)<br /></span></strong></th><th style=\"text-align: left; background-color: #000000;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Per användare i organisationen<br /></span></strong></th></tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"background-color: #ffffff; text-align: left;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/consultant46.jpg\" alt=\"consultant46\" width=\"140\" height=\"51\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\"> 3600 (2880)<br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">330 (264)<br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/education46.jpg\" alt=\"education46\" width=\"140\" height=\"51\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><span></span><span style=\"color: #ffffff;\"><strong><span style=\"font-size: 10pt;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">4400 (3520)</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><strong><span style=\"color: #ffffff; font-size: 10pt;\">Elev- och fria lärarlicenser ingår*</span><span style=\"color: #ffffff;\"></span></strong><span style=\"font-size: 10pt; color: #ffffff;\"><strong><span></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>SEK <span class=\"style2\">(from 2014-01-01) </span><span class=\"h1\"><strong> Alla priser inkl moms </strong>(inom parentes exkl moms).<br /></span><em><span class=\"style2\">Rätt till prisändringar förbehålles</span></em><em>.</em></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Företagsköp (Organisationer)</strong></p>\r\n<p>Som speciell service till företag med många användare har vi en speciell licenskategori - \"Organisations\" som möjliggör en central hantering av företagets samtliga PC-Horse licenser. Denna service är främst avsedd för de foderfirmor som medverkar i programmets foderlistor och som har många foderrådgivare och för universitet och naturbruksgymnasier som har många lärare och elever.<br /><br />Årsavgiften faktureras samtidigt som organisationens licenser aktiveras. Uppdateringar eller tillägg av nya användare sker centralt. Du kan begära mer information eller anmäla ändringar eller tillägg genom att maila oss <span style=\"font-size: 10pt;\"><a href=\"mailto:js@pc-horse.com?subject=Tillägg%20eller%20ändring%20av%20vår%20användarlicens%20i%20&quot;PC-Horse%20Organisations&quot;\">här.</a></span> För varje användare behöver vi följande uppgifter: Namn, mailadress, mobiltelefon (inkl landskod).</p>\r\n<p>OBS! Organisationslicenser kan ej konverteras till privatlicenser eller går ej att förlänga \"nedåt\", dvs till lägre version än den Du har. I dessa fall måste användaren beställa en ny licens via vårt <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=329:localprice-web&amp;catid=2:priser&amp;Itemid=340\">webköp</a></p>\r\n<p>** Skolor erhåller personliga lärarlicenser samt kopieringsrätt för obegränsat antal elevdatorer till ett fast pris.</p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Deltagande i de nationella foderlistorna (Fodertillverkare, foderimportörer och grovfoderproducenter)</strong></span></p>\r\n<p>Ledande fodertillverkare i Sverige, de Skandinaviska länderna, England, Irland, Frankrike, Holland och Tyskland medverkar under sina respektive varumärken i de nationella foderlistorna med kompletta och garanterade analysvärden. Produkterna läggs in under kategorierna Grovfoder, Kraftfoder och Tillskottsfoder (mineral eller vitamintillskott). Om ditt företag önskar delta med sina produkter är Du välkommen att <a href=\"mailto:js@pc-horse.com?subject=Att%20vara%20garantifoderleverantör%20i%20PC-Horse\">kontakta oss för mer information.</a></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><em><span class=\"style2\"><br /></span></em><em></em></p>','',1,2,'2008-10-29 11:05:58',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-10-29 11:05:58','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,1,'pc-horse priser, pc-horse prislista, foderstats program pris','Som speciell service till de foderfirmor som medverkar i programmets foderlistor och som har många rådgivande användare samt för universitet och naturbruksgymnasier som har många lärare och elever har vi en speciell licenskategori - \"Organisations\".\r\nEnligt avtal faktureras dessa licenser samtidigt som alla organisationens licenser levereras. Uppdateringar eller tillägg av nya användare sker centralt. Du kan begära mer information eller anmäla ändringar eller tillägg genom att maila oss här. För varje användare behöver vi följande uppgifter: Namn, mailadress, mobiltelefon (inkl landskod).',1,202,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3240,3318,'Augusti 2014 - Hesten har brug for salt !','aug201437622','<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em><em>Denne artikel er skrevet af førsteamanuensis Dr. Dag Austbø ved <span style=\"font-size: x-small;\" size=\"2\"><span style=\"font-family: Arial;\" face=\"Arial\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><i>Norges miljø- og biovitenskaplige universitet</i></span></span></span>. Dr Dag Austbø og professor Knut Hove er to af nøglepersonerne bag udviklingen af PC-Horse. Deres videnskabelige arbejde og internationale netværk sikrer at programmets faktaoplysninger og beregningsmodeller står på sikkert videnskapeæigt grundlag.</em></em></span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><img alt=\"06splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/06splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" />&nbsp;<img alt=\"sunhorse\" src=\"images-joomla/stories/seasons/sunhorse.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /></p>\r\n<p>Vi er kommet til juni og det er sommer. Dette betyder også at hestene nu har et større behov for salt på grund af varmen. Saltbehovet øges særlig meget for heste som trænes og følgelig sveder meget. Vandet i hestens krop, som udgør 60-70% af kropsvægten, indeholder cirka 10 gram opløst salt per liter. Salt er helt nødvendigt for at hestens stofskifte kan fungerer. <br /> Når saltene er opløst i blod og cellevæske kaldes de ioner eller elektrolytter. Disse bidrager til at regulere vandindtaget og væskebalancen. For lidt væske i kroppen førerhurtigt til nedsat præstation<br /> De vigtigste elektrolytter i kroppen er natrium (Na), kalium (K) og klor (Cl). Disse salte må tilføres gennem foderet. I tillæg til de salte (eller mineraler) som findes naturlig i plantemateriale, må vi i mange situationer tilføre ekstra. Dette gør vi gennem kraftfoder, mineralblandinger og ekstra salttilskud. Almindelig kogsalt har kemisk tegn NaCl og består altså af natrium og klor. Det vil sige at når vi giver hesten nok salt har vi dækket behovet for to af de 3 viktigste elektrolytter.&nbsp;</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig1\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig1.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\n<p>Figuren viser med blå søjler behovet for natrium i gram pr dag, og med røde søjler hvor meget salt vi må give for at dække dette behov ved forskellig træningsintensitet. Daglig saltmengde skal øges fra ca 30 gram når hesten ikke er i træning, til mere end 120 gram ved intensiv træning. Beregningene gælder for sommerhalvåret og for en hest på 500 kg. I vinterhalvåret vil behovene almindeligvis være lavere.<br /> Hvad så med Kalium? &nbsp;Kalium får vi ikke tilført ved at give salt. Det er imidlertid rigelig med kalium i græs og i grovfoder som hø og wrap. Normalt kaliumindhold i græs, hø og wrap vil være mellem 20 og 30 gram per kg tørstof.</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig2\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig2.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\n<p>Figuren viser at behovet for kalium øger fra ca 25 gram per dag når hesten ikke trænes, til ca 50 gram pr dag ved intens trening. Hvis hesten får nok grovfoder (Brug PC-Horse til at tjekke dette) overstiger indtaget af kalium behovet med god margin. Det er derfor bare i helt spesielle tilfælde behov for at give ekstra kalium, f.eks under hårde distanceridt.<br /> <br /> Den praktiske konklusion er derfor at vi må tilsætte salt i foderrationer til heste, og at mængderne stiger relativt meget når træningsintensiteten øger, specielt i sommerhalvåret. <br /> <br /> Til heste i træning er det <strong>ikke tilstrækkelig</strong> at hænge en saltsten op i boksen. De alle fleste heste vil ikke optage nok fra saltstenen. Det bedste er at give løst salt direkte i krybben, gerne sammen med kraftfoderet. Til avlshopper og ungheste som går på græs vil det være tilstrækkeligt at sørge for at de alltid har tilgang til en saltsten.<br /> <br /> For at kontrollere at dine heste &nbsp;får nok elektrolytter (salt) kan du bruge PC-Horse programmet. Når du har lagt &nbsp;hesten ind i programmet og valgt foder til rationen skal du huske at medtage salt. Alle foderemner vil bidrage med både Na og Cl. Vent derfor med at bestemme hvor meget salt hesten skal have tilført ekstra , før du har bestemt mængden af salt i foderrationen. Klikk på mængdefeltet for salt, således at denne bliver blå, og klik derefter på \"pil op\" i feltet ovenover. Forøg mængden af salt i rationen til feltet for natrium i stolpediagrammet bliver grønt (se figur). Så er der balance mellem saltbehov og salttilførsel.</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig3.jpg\" height=\"298\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>PC-Horse har en egen græsmodul. Når du har valgt hest og vælger et afgræsningsgræs som foder vil du få valget Hesten går på græs. Man vælger da hvor mange timer hesten går på græs hver dag, samt kvalitet og mængde på grasset. Ud fra disse oplysninger beregner programmet hvor meget vi kan antage at hesten vil æde.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hvordan har Du gavn af PC-Horse i forbindelse med dette?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse er et af verdens mest kvalificerede hjælpemidler til fodringplanlægning for heste. Du kan følge og holde orden på hestene (race, køn, vægt, huld, alder, træningsintensitet, udegang, mm) og fodre dem med færdig foder –fra foderfirmaer samt kombinere disse med dine egne foderanalyser (eurofins analyser kan lægges ind direkte, dog ikke i DK endnu).</p>\r\n<p>Behovet for hver hest beregnes individuelt og hvis du har en hest som afviger fra det normale i vægt eller aktivitet så kan du hurtigt korrigere denne hests foderplan for at få fodringen til at passe.</p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" lang=\"da\"><a href=\"administrator/index.php/da/manual/demos\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Se en</span> <span class=\"hps\">video om brug af</span> <span class=\"hps\">PC Horse</span></span></a><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span> </span></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><a href=\"administrator/index.php/da/manual/feed-lists/importfeedanalysis\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Hvordan</span> <span class=\"hps\">du lægger</span> <span class=\"hps\">dit</span> <span class=\"hps\">foder</span> <span class=\"hps\">analyse</span> <span class=\"hps\">direkte i programmet</span></span></a></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><a href=\"administrator/index.php/da/news\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Se, hvad</span> <span class=\"hps\">foder</span> <span class=\"hps\">er inkluderet</span> <span class=\"hps\">i programmets</span> Danmarks<span class=\"hps\">liste</span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps atn\"></span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span></span></a></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><a href=\"administrator/index.php/da/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Foregående måned</span>s<span class=\"hps\">artikler</span> <span class=\"hps\">kan findes her</span></span></a></strong></span></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,81,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-07-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,3,'hester og salt','Vi er kommet til juni og det er sommer. Dette betyder også at hestene nu har et større behov for salt på grund af varmen. Saltbehovet øges særlig meget for heste som trænes og følgelig sveder meget. Vandet i hestens krop, som udgør 60-70% af kropsvægten, indeholder cirka 10 gram opløst salt per liter. Salt er helt nødvendigt for at hestens stofskifte kan fungerer.\r\nNår saltene er opløst i blod og cellevæske kaldes de ioner eller elektrolytter. Disse bidrager til at regulere vandindtaget og væskebalancen. For lidt væske i kroppen førerhurtigt til nedsat præstation\r\nDe vigtigste elektrolytter i kroppen er natrium (Na), kalium (K) og klor (Cl). Disse salte må tilføres gennem foderet. I tillæg til de salte (eller mineraler) som findes naturlig i plantemateriale, må vi i mange situationer tilføre ekstra. Dette gør vi gennem kraftfoder, mineralblandinger og ekstra salttilskud. Almindelig kogsalt har kemisk tegn NaCl og består altså af natrium og klor. Det vil sige at når vi giver hesten nok salt har vi dækket behovet for to af de 3 viktigste elektrolytter.',1,594,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3241,3319,'Augusti 2014 - Hästar behöver salt','aug201475979','<p><img alt=\"06splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/06splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" />&nbsp;<img alt=\"sunhorse\" src=\"images-joomla/stories/seasons/sunhorse.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <br /><em>Programmets månadsbild - Norske Superhoppen Funny Legend med føl</em> <em>på beite</em></p>\r\n<p>Vi er kommet til augusti og det er sommer. Dette betyr også at hestene nå trenger mer salt på grunn av varmen. Saltbehovet øker særlig mye for hester som trenes og svetter mye.</p>\r\n','\r\n<p>Vannet i kroppen, som utgjør 60-70% av kroppsvekten, har cirka 10 gram oppløste salter per liter. Rent vann fungerer ikke, saltene gir helt nødvendige bidrag til kroppsvæskene funksjoner.&nbsp; <br /> Når saltene er oppløst i blod og cellevæske kalles de ioner eller elektrolytter. Disse bidrar til å regulere vanninntaket og væskebalansen. For lite væske i kroppen fører raskt til nedsatt prestasjon. <br /> De viktigste elektrolyttene i kroppen er natrium (Na), kalium (K) og klor (Cl). Saltene må tilføres gjennom fôret. I tillegg til saltene (eller mineralene) som finnes naturlig i plantemateriale, må vi i mange situasjoner tilføre ekstra. Dette gjør vi gjennom kraftfôr, mineralblandinger og ekstra salttilskudd. Vanlig koksalt har kjemisk tegn NaCl og består altså av natrium og klor. Det vil si at dersom vi gir hesten nok salt har vi dekket opp to av de 3 viktigste elektrolyttene.</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig1\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig1.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\n<p>Figuren viser med blå stolper behovet for natrium i gram pr dag, og med røde stolper hvor mye salt vi må gi for å dekke dette behovet ved ulik treningsintensitet. Daglig saltmengde må økes fra ca 30 gram når hesten ikke trenes, til mer enn 120 gram ved intens trening. Beregningene gjelder for sommerhalvåret og en hest på 500 kg. I vinterhalvåret vil behovene vanligvis være lavere.<br />Hva så med Kalium? &nbsp;Kalium får vi ikke tilført ved å gi salt. Det er imidlertid rikelig med kalium i grovfôr som gras, ensilasje og høy. Normalt kaliuminnhold i gras, ensilasje og høy vil være mellom 20 og 30 gram per kg tørrstoff.</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig2\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig2.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\n<p>Figuren viser at behovet for kalium øker fra ca 25 gram per dag når hesten ikke trenes, til vel 50 gram per dag ved intens trening. Dersom hesten får nok grovfôr (Bruk PC-Horse for å sjekke dette) overstiger inntaket av kalium behovet med god margin. Det er derfor bare i helt spesielle tilfeller behov for å gi ekstra kalium, f.eks under harde distanseritt.<br /> <br /> Den praktiske konklusjonen er derfor at vi må tilsette salt i rasjonene til hester, og at mengdene stiger relativt mye når treningsintensiteten øker, spesielt i sommerhalvåret. <br /> <br /> Til hester i trening er det <strong>ikke tilstrekkelig</strong> å henge opp en saltstein i boksen. De aller fleste hester vil ikke ete nok av saltsteinen. Det beste er å gi løst salt direkte i krybba, gjerne sammen med kraftfôret. Til avlshopper og unghester som går på beite vil det være tilstrekkelig å sørge for at de alltid har tilgang til saltstein.<br /> <br />For å kontrollere at hestene dine får nok elektrolytter (salt) kan du bruke PC-Horse programmet. Når du har lagt inn hesten i programmet og velger fôr til rasjonen skal du huske å ta med salt. Alle fôr vil bidra med både Na og Cl. Vent derfor med å bestemme hvor mye salt hesten skal få, til du har bestemt mengden av de andre fôrslagene i rasjonen. Klikk på mengdefeltet for salt, slik at dette blir blått, og klikk deretter på \"pil opp\" i feltet over. Øk mengden salt i rasjonen til feltet for natrium i stolpediagrammet blir grønt (se figur). Du har da balansert saltbehov og salttilførsel.</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig3.jpg\" height=\"298\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>',1,81,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-07-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,3,'','',1,594,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE','');
