(4147,4893,'Helmikuu 2016 - Hevosten ruokinta kylmissä olosuhteissa','feb2016-fi','<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3886:would-you-like-to-comment-on-our-articles&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=en-GB\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">Please comment on</span> <span class=\"hps\">this article</span></span></strong></span></a></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\">&nbsp;</p>\r\n<p><strong>Kylmät talvikaudet vaikuttavat hevosen ravitsemuksellisiin tarpeisiin, erityisesti energiantarpeeseen. Hevosen kannalta olisi optimaalista, jos se saisi vähitellen sopeutua matalaan lämpötilaan. Tämän sopeutumisen seurauksena hevonen kasvattaa paksun talvikarvan ja kohtuullisen rasvakerroksen. Jos hevosella on tämän lisäksi suoja tuulelta ja vesi/lumisateelta, pärjää se ulkona kylminä kausinakin ilman loimia. Kuitenkin kunnollinen ruokinta ja haalea juomavesi on pakollista näissä olosuhteissa.</strong></p>\r\n<p><strong>Reaktiot kylmiin olosuhteisiin<br /></strong>Hevonen reagoi kylmiin olosuhteisiin useilla tavoilla. Tyypillisesti hevonen kääntää häntänsä tuuleen, ne kerääntyvät ryhmiin ja etsivät mitä tahansa suojaa. Syöntimäärä ja syömiseen kulutetettu aika lisääntyy. Kun lämpötila laskee alle alemman kriittisen lämpötilan, lisäävät aineenvaihdunnalliset ja fysiologiset vasteet lämmöntuottoa elimistön normaalin lämpötilan ylläpitämiseksi.&nbsp;</p>\r\n<p><strong>Alempi kriittinen lämpötila<br /></strong>Alempi kriittinen lämpötila kuvaa ympäristön lämpötilan laskemista tasolle, jolloin hevonen lisää aineenvaihdunnallista lämmöntuottoa elimistön normaalin lämpötilan ylläpitämiseksi. Hevosen yksilölliseen alempaan kriittiseen lämpötilaan tietyissä olosuhteissa vaikuttaa lisäksi tuuli, sademäärä (vesi tai sulava lumi), ilmankosteus, sopeutuminen kylmään, kuntoluokka (lihava/laiha) ja karvapeitteen tiheys. Lisäksi aikuiset hevoset kestävät kylmää paremmin kuin nuoret hevoset.</p>\r\n<p>On olemassa useita taulukkoja erityyppisten hevosten alemmasta kriittisestä lämpötilasta. Jos tarjolla on suoja tuulelta ja sateelta, kylmään sopeutuneet hevoset voivat hyvin vielä -15 <sup>o</sup>C tai jopa matalammissa lämpötiloissa.&nbsp; Nuorilla hevosilla alempi kriittinen lämpötila tyypillisesti vaihtelee välillä 0 ja -10 <sup>o</sup>C.</p>\r\n<p><strong>Lämmöntuotanto<br /></strong>Elimistö tuottaa lämpöä lihassupistusten (värinä tai vapaaehtoinen fyysinen aktiivisuus) ja useiden kemiallisten reaktioiden avulla. Umpi-paksusuolessa tapahtuva kuitupitoista rehua hajottava mikrobikäymisprosessi tuottaa runsaasti lämpöä. Tämän seurauksena rehun syöntimäärä ja syödyn rehun tyyppi vaikuttaa elimistön lämmöntuottoon.</p>\r\n<p><strong>Karkearehu<br /></strong>Tehokkain tapa lisätä lämmöntuottoa kylmissä olosuhteissa on rehustuksen karkearehumäärän nostaminen, sillä korkea kuitupitoisuus lisää umpi-paksusuolen mikrobikäymistä ja auttaa näin lisäämään lämmöntuotantoa. Väkirehujen sulatus tuottaa selvästi vähemmän lämpöä karkearehuihin verrattuna. Tämän vuoksi usein ohjeistetaan antamaan karkearehua vapaasti, kun hevosia pidetään ulkona talvisin. Kunhan hevoset eivät liho liikaa, on tämä hyvin dokumentoitu ruokintatapa.</p>\r\n<p><strong>Vesi<br /></strong>Kylmissä olosuhteissa voi veden juontimäärä laskea liian matalaksi. Tämä vähentää rehun syöntiä ja lisää ähkyriskiä. On erittäin suositeltavaa tarjota hevosille vapaasti lämmintä vettä (lämpötila vähintään välillä 7 ja 10 <sup>o</sup>C). On hyvä ajatus hankkia lämmitettävä juoma-astia. Näitä on saatavilla useita erilaisia.<span id=\"result_box\" class=\"\" lang=\"en\"></span></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/termobar.jpg\" alt=\"termobar\" /></p>\r\n<p><strong>PC-Horse<br /></strong>Kun käytät PC-Horsea rehustuksen suunnitteluun, tiedät aina kuinka paljon karkearehua ruokinta sisältää ja voit tarvittaessa optimoida karkerehun määrää.</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"> <br /></span></span></strong></span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3886:would-you-like-to-comment-on-our-articles&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=en-GB\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">Please comment on</span> <span class=\"hps\">this article</span></span></strong></span></a></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\"></span></span></strong></span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\">&nbsp;</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2015</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2015-01-26 12:08:52',10,'','2016-07-27 03:28:16',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2016-01-31 23:55:00','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',10,259,'','',1,1486,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4148,4894,'Tammikuu 2016 - Kuitu hevosten ruokinnassa','jan2016-fi','<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3886:would-you-like-to-comment-on-our-articles&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=en-GB\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">Please comment on</span> <span class=\"hps\">this article</span></span></strong></span></a></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\">&nbsp;</p>\r\n<p><strong>Hevonen on ruohoa syövä kasvissyöjä ja sen ruoansulatuskanava on sopeutunut pääosin karkearehusta, kuten ruohot ja yrtit, muodostuvaan rehustukseen, joko tuoreena, heinänä tai säilöheinänä. Karkearehut sisältävät runsaasti kuitua ja hevonen tarvitsee tätä kuitua sekä energianlähteeksi että rakenteelliseksi komponentiksi varmistamaan ruoansulatuskanavan kunnollisen toiminnan. Runsaasti kuitua sisältävät rehustukset vaativat pitkän pureskeluajan, antavat hevoselle tekemistä ja lisäävät rehuannoksen syömiseen kulutettua aikaa. Tämä on tärkeää hevosen hyvinvoinnille ja lisää syljentuotantoa, mikä puolestaan vähentää mahahaavan riskiä.<br /></strong></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/hayeatinghorse.jpg\" alt=\"hayeatinghorse\" width=\"300\" height=\"300\" style=\"display: block; margin-right: auto; margin-left: auto;\" /><strong>Kuitujen sulatus</strong><br />Yksinkertaistaen voimme jakaa hevosen ruoansulatuskanavan kahteen osaan. Ensimmäisenä ovat maha ja ohutsuoli, missä on tärkkelystä, sokereita, valkuaista ja rasvaa hajottavia entsyymejä. Myöhemmin umpi- ja paksusuolessa runsas mikrobisto (esim. alkueläimet, bakteerit ja hiivat) auttaa hajottamaan kuiturakenteita lyhytketjuisiksi rasvahapoiksi, jotka imeytyvät ja käytetään energianlähteenä.&nbsp;</p>\r\n<p>Karkearehuvaltaisilla rehustuksilla kuitujen hajottamisesta muodostuvat hapot kattavat oleellisen osan energiansaannista. Vaikka kuitujakeen selluloosa koostuu glukoosimolekyyleistä, mikrobit muokkaavat glukoosin (haihtuviksi) rasvahapoiksi - jotka myöhemmin imeytyvät. Tämän seurauksena kuidunsulatuksesta muodostuvat lopputuotteet eivät vaikuta hevosen veren sokeripitoisuuteen tai insuliinin eritykseen.&nbsp;</p>\r\n<p><strong>Karkearehujen kuitupitoisuus</strong><br />Tämä vaihtelee runsaasti eri kasvilajien välillä ja kasvuvaiheesta toiseen. Kun kasvit korjataan aikaisella kasvuasteella, on kuitupitoisuus matala, mutta kuidun ravitsemuksellinen arvo on korkeimmillaan. Myöhemmin korjattu rehu sisältää enemmän kuitua, mutta lisääntynyt ligniinin määrä vähentää kuidun ravitsemuksellista arvoa. Tämän vuoksi tulee miettiä, minkälainen karkearehulaatu sopii erilaisille hevostyypeille.</p>\r\n<p><strong>Hevosrehujen kuitupitoisuuden analysointi</strong><br />Rehujen kuidun analysointiin käytettään useita erilaisia metodeja. Raakakuitu on perinteinen kuitupitoisuuden mittari, mikä keskittyy selluloosa- ja ligniinipitoisuuteen. Neutraalidetergenttikuitu (NDF) on nykyään yleisin kuidun mittari eläinten rehuissa. Se mittaa rakenteelliset komponentit kuten selluloosan, hemiselluloosan ja ligniinin, mutta ei pektiiniä.</p>\r\n<p>Koska NDF mittaa useampia kuitukomponentteja kuin raakakuitu, ovat NDF-arvot karkearehuissa noin kaksi kertaa korkeampia kuin raakakuitupitoisuudet.</p>\r\n<p><strong>NDF-pitoisuuden laskeminen raakakuidusta yksinkertaisella yhtälöllä:&nbsp;</strong></p>\r\n<table border=\"0\" cellspacing=\"5\" cellpadding=\"5\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>Tuore ruoho:</td>\r\n<td>NDF =</td>\r\n<td>1.14*raakakuitu + 260</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Säilöheinä:</td>\r\n<td>NDF =</td>\r\n<td>1.09*raakakuitu + 260</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Heinä:</td>\r\n<td>NDF =</td>\r\n<td>1.21*raakakuitu + 260</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Viljat:</td>\r\n<td>NDF =</td>\r\n<td>2,13*raakakuitu + 62</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><strong>Kuitu PC-Horsessa</strong><br />PC-Horse ilmaisee rehujen kuitupitoisuuden raakakuituna. Tämä sen vuoksi, että useimpien täydennysrehujen kuitupitoisuus annetaan raakakuituna. Jotta voidaan laskea rehustuksen sisältämä kuitu, tulee väki- ja karkearehujen kuitupitoisuus ilmaista samoissa yksiköissä.</p>\r\n<p>PC-Horse asettaa päivittäisen rehuannoksen raakakuidun saannin alarajaksi 3 grammaa/kg elopainoa. On kuitenkin suositeltavaa, että hevonen saa kuitua tätä enemmän ja ohjelma varoittaa, jos rehustuksen kuidun määrä on liian matala.</p>\r\n<p>PC-Horse myös varoittaa, jos rehustuksen sisältämän karkearehun kuiva-ainemäärä on liian matala. Sen tulisi aina olla yli 1 kg kuiva-ainetta/100 kg elopainoa ja ennemmin noin 1,5 kg.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"> <br /></span></span></strong></span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3886:would-you-like-to-comment-on-our-articles&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=en-GB\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">Please comment on</span> <span class=\"hps\">this article</span></span></strong></span></a></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\"></span></span></strong></span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\">&nbsp;</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2015</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2015-01-26 12:08:52',10,'','2016-07-27 04:03:52',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2015-12-31 23:55:00','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',6,215,'','',1,889,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4149,4895,'Joulukuu 2015 - Kobalamiini (B12-vitamiini)','dec2015-fi','<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3886:would-you-like-to-comment-on-our-articles&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=en-GB\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">Please comment on</span> <span class=\"hps\">this article</span></span></strong></span></a></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\">&nbsp;</p>\r\n<table border=\"0\" cellspacing=\"20\" cellpadding=\"20\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td><img src=\"images-joomla/stories/seasons/kobalamin-molekyl.png\" alt=\"kobalamin molekyl\" width=\"150\" height=\"161\" style=\"vertical-align: middle;\" /></td>\r\n<td><strong>B-vitamiinien ryhmään kuuluu 8 vesiliukoista vitamiinia, joilla on tärkeä rooli solujen aineenvaihdunnassa. Elimistö ei pysty niitä itse tuottamaan, vaan niitä muodostavat bakteerit, sienet ja kasvit. Hevosella suoliston, pääasiassa umpi-paksusuolen, mikrobit pystyvät muodostamaan B-vitamiineja. Tarve on tähän mennessä tarkoin määritelty ainoastaan tiamiinille (B<sub>1</sub>) ja riboflaviinille (B<sub>2</sub>). PC-Horsen sisältämät tarpeet ovat siis suuntaa antavia.</strong></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><strong>Toiminta<br /></strong>&nbsp;<span style=\"font-size: 10pt; line-height: 107%;\">B<sub>12</sub></span>-vitamiinia tarvitaan useisiin elimistön toimintoihin. Se on osa useita entsyymitoimintoja, joista useimmat liittyvät valkuaisensynteesiin, hiilihydraatti- ja rasva-aineenvaihduntaan ja DNA:n ja RNA:n olennaisina osina toimivien emästen, puriinin ja pyrimidiinin, synteesiin. Puriinit voivat toimia myös neurotransmittereinä.</p>\r\n<p><strong>Ravitsemukselliset lähteet<br /></strong>B<sub>12</sub>-vitamiini käsittää useita kemiallisia muotoja, joilla on samanlainen B<sub>12</sub>-vitamiiniaktiivisuus. Täydennysrehuissa käytettävä ja eläimille annettava synteettinen muoto on useimmiten syanokobalamiini. <span style=\"font-size: 14pt; line-height: 107%;\"><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 107%;\">B<sub>12</sub></span></span> -vitamiinin pitoisuus on matala useimmissa viljoissa ja myös panimohiivassa. Kuitenkin useissa karkearehuissa sen pitoisuus on suhteellisen korkea verrattuna eläimen tarpeeseen. Nurmiheinän keskimääräinen pitoisuus on noin 10 µg/kg kuiva-ainetta (tai 0,01 mg/kg KA). Iso osa heinän B<sub>12</sub>-vitamiinista on peräisin bakteerikontaminaatiosta, sillä kasvit eivät voi sitä muodostaa.</p>\r\n<p>Vaikka kasvit eivät muodosta B<sub>12</sub>-vitamiinia, tuotetaan sitä suolistomikrobien toimesta. Mikrobit tarvitsevat vitamiinin synteesiin kobolttia. Tämän vuoksi on tarpeellista varmistaa, että hevonen saa riittävästi kobolttia rehustuksestaan. Koboltin tarve on asetettu tasolle 0,05 mg/kg KA rehua kaikille hevoskategorioille (NRC, 2007)</p>\r\n<p>Hevosten väkirehuseokset sisältävät usein B<sub>12</sub>-vitamiinia noin 0.10-0.15 mg (100-150 µg)/kg kuiva-ainetta. Kuitenkaan kaikki hevosten rehuseokset eivät tätä vitamiinia sisällä.</p>\r\n<p><strong>Tarve<br /></strong>Saatavilla olevan kirjallisuuden ja muille kotieläimille annettujen suositusten perusteella PC-Horse ohjeistaa B<sub>12</sub>-vitamiinin määräksi hevosten rehuissa:</p>\r\n<p><em>Täysikasvuiset hevoset: 0.0002 mg (0.2 µg)/kg elopainoa. Nuorille kasvaville eläimille suositus lasketaan oletetun aikuispainon perusteella.<br /></em></p>\r\n<p><strong>Puutos<br /></strong>B<sub>12</sub> -vitamiinia voidaan varastoida elimistössä, pääasiassa maksassa. Hevosilla puutosoireita ei ole raportoitu.</p>\r\n<p><strong>Myrkyllisyys<br /></strong>Koska <span style=\"font-size: 14pt; line-height: 107%;\"><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 107%;\">B<sub>12</sub></span></span> -vitamiini on vesiliukoinen, erittyy ylimääräinen vitamiini virtsan ja sappinesteen mukana. Hevosilla ei ole koskaan raportoitu B<sub>12</sub>-vitamiinimyrkytystä.</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;\"><strong>PC-Horse<br /></strong>PC-Horse antaa jokaiselle hevoselle ohjeellisen <span style=\"font-size: 14pt; line-height: 107%;\"><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 107%;\">B<sub>12</sub></span></span>-vitamiinisuosituksen. Jos arvo on saatavilla, on B<sub>12</sub>-vitamiinipitoisuus lisätty rehuluettelon tietoihin. Kun lasket ruokinnan PC-Horsen avulla, voit varmistaa, että B<sub>12</sub>-vitamiinin (ja koboltin) saanti on vähintään riittävällä tasolla täyttämään ohjeelliset suositukset. Kuitenkin, koska virallisia suosituksia ei ole, et saa varoitusta liiallisesta tai liian vähäisestä saannista.<span><strong><span class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"> <br /></span></span></strong></span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3886:would-you-like-to-comment-on-our-articles&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=en-GB\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">Please comment on</span> <span class=\"hps\">this article</span></span></strong></span></a></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\"></span></span></strong></span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\">&nbsp;</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2015</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2015-01-26 12:08:52',10,'','2016-08-25 05:51:01',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2015-11-30 23:55:00','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',14,269,'','',1,886,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4150,4896,'Marraskuu 2015 - PC-Horsen vakiorehujen ravintoainesisältö','nov2015-fi','<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3886:would-you-like-to-comment-on-our-articles&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=en-GB\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">Please comment on</span> <span class=\"hps\">this article</span></span></strong></span></a></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\">&nbsp;</p>\r\n<p><strong>PC-Horsen rehuluettelot sisältävät tyypilliset ravintoainesisällöt viljoille ja karkearehuille (vakiorehut). Vakiorehujen ravintoainesisältö on koostettu eri maiden (Ruotsi, Norja, Tanska, Ranska, Saksa, UK, USA) rehutaulukkotiedoista. Nämä vakiorehut ovat esimerkkirehuja, joita Sinun tulisi käyttää, kun analyysiarvoja omasta rehusta ei ole saatavilla. Kaupallisten väkirehuseosten ja vitamiini/kivennäisvalmisteiden tiedot on lisätty rehunvalmistajien antamien ja takaamien tietojen perusteella. Vakiorehuluettelon viljojen koostumus on suhteellisen vakio. Karkearehujen ravintoainekoostumus kuitenkin voi vaihdella huomattavasti samantyyppistenkin rehujen välillä. Tämän vuoksi <strong>PC-Horsen rehuluettelon karkearehujen sisällöt ovat taulukkoarvoja, jotka kuvaavat useiden rehuanalyysien perusteella laskettuja keskimääräisiä pitoisuuksia.</strong> Käyttämäsi karkearehun koostumus voi olla huomattavasti erilainen kuin esitetyt taulukkoarvot. Tämän vuoksi suosittelemme karkearehun analysointia vähintään energian (MJ), valkuaisen ja kivennäisaineiden (kalsium, fosfori, magnesium) osalta.</strong></p>\r\n<p><strong>Kuinka hevosrehujen ravintoainesisältö ilmaistaan?</strong></p>\r\n<p>Yleisesti rehujen ravintoainesisältö esitetään joko kuiva-ainekiloa (kg KA) kohden tai kg rehua (tuorepaino). Erityisesti runsaasti vettä sisältävien rehujen kohdalla (tuore ruoho, säilöheinä, juurekset), on tärkeää tietää, onko ravintoainesisältö kerrottu kuiva-ainekiloa vai tuorekiloa kohden.</p>\r\n<p>Esimerkki: <em>Oma säilöheinä:</em></p>\r\n<p><em>Kuiva-aine: 0.70 (voidaan ilmaista myös 70%)</em></p>\r\n<p><em>Energiaa/kg KA: 10.0 MJ ME. </em></p>\r\n<p><em>Tämä vastaa: 10.0 MJ x 0.7 = 7.0 MJ/kg rehua (tuorepaino).</em></p>\r\n<p>Rehujen energia- ja valkuaissisältö voidaan ilmaista eri yksiköissä eri maissa käytettävien laskentajärjestelmien mukaisesti. Iso-Britanniassa energiasisältö annetaan megajouleina (MJ) sulavaa energiaa ja valkuainen ilmaistaan raakavalkuiasena.</p>\r\n<p>Kivennäisten sisältö ilmoitetaan grammoina tai prosentteina. Muunnettaessa prosentit grammoiksi, tulee annettu luku kertoa kymmenellä.</p>\r\n<p><em>Esimerkki: Heinä sisältää analyysin perusteella 0.3 % kalsiumia / kg KA. Tämä vastaa 3 g kalsiumia/kg KA.&nbsp;</em></p>\r\n<p>Hivenaineiden pitoisuudet ilmaistaan milligrammoina/kg (mg/kg) tai mikrogrammoina/kg (µg/kg). Muuntaminen: 1 mg = 1000 µg. Seleeni (Se) usein ilmaistaan µg/kg. Tämä tulee muuntaa mg/kg lisättäessä luku PC-Horsen rehuluetteloon, jossa seleenin yksikkö on mg/kg.</p>\r\n<p><em>Esimerkki: 20 µg seleeniä = 0,020 mg seleeniä.</em></p>\r\n<p>Vitamiinien määrä ilmaistaan kansainvälisinä yksikköinä (KY) (A- ja D-vitamiinit) tai milligrammoina. Huomaa, että B<sub>12</sub>-vitamiinin määrä voidaan usein antaa myös mikrogrammoina. Tässä tapauksessa luku tulee jakaa tuhannella. <em>Esimerkki: 56 µg B<sub>12</sub> = 0,056 mg B<sub>12</sub>.</em></p>\r\n<p><strong>Miten karkearehuanalyysin tulokset lisätään PC-Horsen rehuluetteloon <br /></strong></p>\r\n<p>Jos oma karkearehusi on analysoitu, voit helposti lisätä analyysitulokset tallin rehuluetteloon.</p>\r\n<p>Avaa tallin rehuluettelo ja valitse \"Luo uusi rehu\". Anna rehulle nimi ja oikea rehutyyppi. Tämän jälkeen on suositeltavaa valita mallirehu (mahdollisimman lähellä omaa rehuasi). Näin tekemällä saat PC-Horsen sisältämät vakiorehujen arvot niille ravintoaineille, jotka eivät sisältyneet omaan rehuanalyysiisi.</p>\r\n<p>Tämän jälkeen voit lisätä rehuanalyysin arvot (punainen väripohja) ja muut arvot säilyvät vakiorehujen arvoina (keltainen väripohja). Sininen väri kertoo missä kursori tällä hetkellä on.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/44-images/44-nov2.png\" alt=\"44 nov2\" /></p>\r\n<p>Kun olet hyväksynyt ja tallentanut muutokset, löytyy uusi rehu rehuluettelon kohdasta \"omat rehut\" ja sitä voidaan käyttää kyseisen tallin hevosten ruokinnan laskemiseen.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/44-images/44-nov3.png\" alt=\"44 nov3\" /></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span style=\"font-size: 11pt; font-family: Calibri; color: #000000;\">Lisäämällä oman karkearehusi analyysitulokset PC-Horseen, pystyt paljon paremmin kontrolloimaan rehustuksen ravintoainesisältöä ja voit korjata mahdollisia ravintoaineiden puutoksia tai ylimäärää.&nbsp;</span></span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span style=\"font-size: 11pt; font-family: Calibri; color: #000000;\"></span><strong><span class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"> <br /></span></span></strong></span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3886:would-you-like-to-comment-on-our-articles&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=en-GB\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">Please comment on</span> <span class=\"hps\">this article</span></span></strong></span></a></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\"></span></span></strong></span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\">&nbsp;</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2015</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2015-01-26 12:08:52',10,'','2016-08-25 05:54:32',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2015-10-31 23:55:00','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',11,264,'','',1,904,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4151,4897,'Lokakuu 2015 - Pyridoksiini (B6-vitamiini)','oct2015-fi','<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3886:would-you-like-to-comment-on-our-articles&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=en-GB\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">Please comment on</span> <span class=\"hps\">this article</span></span></strong></span></a></p>\r\n<p>&nbsp;<strong>B-vitamiinien ryhmään kuuluu 8 vesiliukoista vitamiinia, joilla on tärkeä rooli solujen aineenvaihdunnassa. Elimistö ei pysty niitä itse tuottamaan, vaan niitä muodostavat bakteerit, sienet ja kasvit. Hevosella suoliston, pääasiassa umpi-paksusuolen, mikrobit pystyvät muodostamaan B-vitamiineja. Tarve on tähän mennessä tarkoin määritelty ainoastaan tiamiinille (B<sub>1</sub>) ja riboflaviinille (B<sub>2</sub>). PC-Horsen antama tarve B<sub>6</sub>-vitamiinille on tämän vuoksi suuntaa antava.</strong></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/vitamin-b6.jpg\" alt=\"vitamin b6\" style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" /><span style=\"font-size: 14pt; line-height: 107%;\"> <br /></span></p>\r\n<p><strong>Toiminta</strong><span style=\"font-size: 14pt; line-height: 107%;\"><br /></span>B<sub>6</sub> -vitamiini toimii elimistössä hyvin laaja-alaisesti erilaisissa tehtävissä. Se on osa useissa entsyymireaktioissa, joista useimmat liittyvät valkuais-, hiilihydraatti- ja rasva-aineenvaihduntaan. Se on myös neurotransmitterien, adrenaliinin&nbsp; ja noradrenaliinin, biosynteesin kofaktori. <span style=\"font-size: 14pt; line-height: 107%;\"><br /></span></p>\r\n<p><strong>Ravitsemukselliset lähteet</strong><span style=\"font-size: 14pt; line-height: 107%;\"><br /></span>B<sub>6</sub> -vitamiini käsittää useita kemiallisia muotoja; pyridoksiini, pyridoksaali ja pyridoksamiini. Niillä on kaikilla sama vitamiiniaktiivisuus moolitasolla. Rehuihin käytetty muoto on useimmiten pyridoksiinihydrokloridi. B<sub>6</sub> -vitamiinia on useimmissa rehuissa ja myös suoliston mikrobit muodostavat sitä. Hevosten väkirehuseokset usein sisältävät lisättyä B<sub>6</sub>-vitamiinia tasolla 2 - 6 mg/kg ka.</p>\r\n<p><strong>Tarve</strong><span style=\"font-size: 14pt; line-height: 107%;\"><br /></span>Saatavilla olevaan kirjallisuuteen ja muille kotieläimille annettuihin suosituksiin perustuen, antaa PC-Horse B6-vitamiinille seuraavat tarvesuositukset:</p>\r\n<table border=\"1\" style=\"border-collapse: collapse; width: 388px; height: 144px;\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border: 1pt solid windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Ylläpito</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: solid solid solid none; border-color: windowtext windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.020 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Kevyt valmennus</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.020 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Keskiraskas valmennus</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.022 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Raskas valmennus</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.026 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Erittäin raskas valmennus</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.026 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Tiine tamma</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.020 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Imettävä tamma</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.026 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Kasvava hevonen</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.025 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><strong>Puutos</strong><span style=\"font-size: 14pt; line-height: 107%;\"><br /></span>Hevosilla ei ole raportoitu puutosoireita.</p>\r\n<p><strong>Myrkyllisyys</strong><span style=\"font-size: 14pt; line-height: 107%;\"><br /></span>Koska B<sub>6</sub> -vitamiini on vesiliuokoinen, erittyy ylimääräinen vitamiini virtsan kautta. <span style=\"font-size: 14pt; line-height: 107%;\"><br /></span>Hevosilla ei ole koskaan raportoitu B<sub>6</sub>-vitamiinin myrkytysoireita.</p>\r\n<p><strong>PC-Horse</strong></p>\r\n<p>PC-Horse antaa jokaiselle hevoselle yksilöllisen <span style=\"font-size: 14pt; line-height: 107%;\"><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 107%;\">B<sub>6</sub></span></span>-vitamiinisuosituksen. Jos arvo on saatavilla, on B<sub>6</sub>-vitamiinipitoisuus lisätty rehuluettelon tietoihin. Kun lasket ruokinnan PC-Horsen avulla, voit varmistaa, että B<sub>6</sub>-vitamiinin saanti on vähintään riittävällä tasolla täyttämään esitetyt suositukset.</p>\r\n<p><span style=\"font-size: 14pt; line-height: 107%;\"></span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"> <br /></span></span></strong></span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3886:would-you-like-to-comment-on-our-articles&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=en-GB\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">Please comment on</span> <span class=\"hps\">this article</span></span></strong></span></a></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\"></span></span></strong></span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\">&nbsp;</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2015</em><br /> <em>Fel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2015-01-26 12:08:52',10,'','2016-08-25 05:56:17',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2015-09-30 23:55:00','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',12,271,'','',1,786,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4152,4898,'Syyskuu 2015 - Väkirehujen vaihtelevan koostumuksen tulkitseminen','sep2015-fi','<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3886:would-you-like-to-comment-on-our-articles&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=en-GB\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">Please comment on</span> <span class=\"hps\">this article</span></span></strong></span></a></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\">&nbsp;</p>\r\n<p><strong><span style=\"font-size: 14pt; line-height: 107%;\"></span>Useimmat hevoset saavat päivittäin kaupallista väkirehua. Nämä tuovat rehustukseen energiaa, valkuaisaineita, vitamiineja ja kivennäisaineita.&nbsp; Hevosen kannalta on erityisen kiinnostavaa, mikä on rehun energiaa antava raaka-aine: onko se tärkkelys, rasva vai kuitu. Rehunvalmistajilla on usein valikoimissaan useita rehuvaihtoehtoja, jotka vaihtelevat koostumukseltaan ja ravintoainesisällöltään. Tämän vuoksi on tärkeää, että hevosenomistaja osaa tehdä tietopohjalta valinnan, joka parhaiten vastaa kunkin hevosen tarpeita. <br /></strong></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/glukos-horse.jpg\" alt=\"glukos horse\" width=\"500\" height=\"375\" style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" /></p>\r\n<p>Hevoset saavat energiaa useista eri rehulähteistä. Kun karkearehut tarjoavat energiaa pääasiassa kuidusta, on viljan energia pääosin tärkkelystä. Ohra sisältää tärkkelystä noin 50 %, kun taas kauran tärkkelyspitoisuus on 35-40 %.</p>\r\n<p>Rasvaa voidaan lisätä rehuihin kasviöljyinä tai runsaasti rasvaa sisältävinä raaka-aineina kuten riisileseenä. Kaura sisältää rasvaa tavallisesti noin 5 %, mutta joidenkin lajikkeiden rasvapitoisuus on jopa 10 %. Ohra sisältää rasvaa noin 2 %.</p>\r\n<p><strong>Tärkkelys</strong></p>\r\n<p>Tärkkelys (ja vesilukoiset sokerit) hajotetaan pääosin sokereiksi ohutsuolen entsyymien avulla ja ne imeytyvät verenkiertoon. Verenkierrossa olevan sokerin määrää säätelee insuliini. Runsaan tärkkelysannoksen jälkeen veren sokeripitoisuus nousee ja insuliinin eritys lisääntyy, sillä se säätelee ja palauttaa veren glukoosipitoisuuden normaalitasolle. Verenkierrossa olevaa glukoosia voidaan käyttää suoraan energiana (tarvittaessa) tai varastoida glykogeeninä lihaksiin ja maksaan. Se voidaan varastoida elimistöön myös rasvana.</p>\r\n<p>Jotkin hevoset ovat insuliiniresistenttejä tai niillä on Cushingin tauti. Näillä hevosilla on ongelmia säädellä veren glukoosipitoisuutta ja ne tarvitsevat rehustuksen, jossa on matala tärkkelys- ja sokeripitoisuus.</p>\r\n<p>Kaupallisten väkirehujen tärkkelyspitoisuus vaihtelee yleensä välillä 15 - 40%.</p>\r\n<p><strong>Rasva</strong></p>\r\n<p>Rasvaa voidaan lisätä rehuihin kasviöljyinä tai muina runsaasti rasvaa sisältävinä raaka-aineina. Hevonen sulattaa helposti kohtuullisen määrään rasvaa ja sitä on turvallista syöttää tasolle 0.1 kg/100 kg elopainoa/päivä asti. Rasva imeytyy ohutsuolesta pitkäketjuisina rasvahappoina, mitkä käytetään energiana (tarvittaessa) tai varastoidaan elimistöön rasvana. Rasvan imeytymisellä on vain vähän vaikutusta insuliinintuotantoon, eikä se ole ongelma insuliiniresistenteille tai Cushingin tautia sairastaville hevosille.</p>\r\n<p>Kaupallisten väkirehuseosten rasvapitoisuus vaihtelee yleensä välillä 2 – 10%.</p>\r\n<p><strong>Kuitu</strong></p>\r\n<p>Kuitu hajotetaan pääasiassa umpi- ja paksusuolen mikrobien toimesta. Tämän mikrobikäymisen seurauksena syntyy haihtuvia rasvahappoja, joista pääosan muodostavat etikka- ja propionihappo. Haihtuvat rasvahapot imeytyvät verenkiertoon ja käytetään energiana tai varastoidaan elimistöön rasvana. Propionihappoa voidaan käyttää myös glukoosin muodostamiseen. Haihtuvat rasvahapot ovat hevoselle \"luonnollisinta\" energiaa ja kuitu on tärkeää ruoansulatuskanavan hyvinvoinnille.</p>\r\n<p>Nykyään monissa kaupallisissa väkirehuseoksissa on runsaasti kuitua. Kuitu voi olla silputtua heinää tai helposti sulatettavia kuituja, kuten melassileikettä tai omenapulppaa. Helposti sulavien kuitujen lisääminen rehuun mahdollistaa korkean energianpitoisuuden ilman liian suurta määrää runsaasti tärkkelystä sisältävää viljaa.</p>\r\n<p>Kaupallisten väkirehujen kuitupitoisuus vaihtelee yleensä välillä 10 – 20%.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/foderexempel_sept15_eng.png\" alt=\"foderexempel sept15 eng\" style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" /></p>\r\n<p>PC-Horsen korkeampien versioiden rehuluettelot sisältävät kaikkien rehujen tärkkelys-, rasva- ja kuitupitoisuudet. Avaa rehuluettelo ja valitse \"Vertaa rehujen ravinnesisältöä\". Valikoi halutut rehut ja ravintoaineet. Tämä helpottaa Sinua valitsemaan hevosillesi parhaiten sopivat tuotteet.</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"> <br /></span></span></strong></span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3886:would-you-like-to-comment-on-our-articles&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=en-GB\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">Please comment on</span> <span class=\"hps\">this article</span></span></strong></span></a></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\"></span></span></strong></span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\">&nbsp;</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2015</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2015-01-26 12:08:52',10,'','2016-08-26 03:53:36',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2015-08-31 23:55:00','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',13,260,'','',1,827,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4153,4899,'Elokuu 2015 - Riboflaviini (B2-vitamiini)','aug2015-fi','<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3886:would-you-like-to-comment-on-our-articles&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=en-GB\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">Please comment on</span> <span class=\"hps\">this article</span></span></strong></span></a></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\">&nbsp;</p>\r\n<p><strong>B-vitamiinien ryhmään kuuluu 8 vesiliukoista vitamiinia, joilla on tärkeä rooli solujen aineenvaihdunnassa. Elimistö ei pysty niitä itse tuottamaan, vaan niitä muodostavat bakteerit, sienet ja kasvit. Hevosella suoliston, pääasiassa umpi-paksusuolen, mikrobit pystyvät muodostamaan B-vitamiineja. Tarve on tähän mennessä tarkoin määritelty ainoastaan tiamiinille (B<sub>1</sub>) ja riboflaviinille (B<sub>2</sub>). Tämä artikkeli tarkastelee riboflaviinin (B2-vitamiinin) toimintaa, ravitsemuksellisia lähteitä ja tarvetta. <br /></strong></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/riboflavinformel.png\" alt=\"riboflavinformel\" width=\"250\" height=\"250\" style=\"vertical-align: middle;\" /><img src=\"images-joomla/stories/seasons/grazingnight.jpg\" alt=\"grazingnight\" style=\"vertical-align: middle;\" />&nbsp;</p>\r\n<p><strong>Toiminta</strong><br />Riboflaviini on koentsyymien flaviiniadeniinidinukleotidi (FAD) ja flaviinimononukleotidi (FMN) prekursori. Nämä molemmat liittyvät energia-aineenvaihdunnan (ATP-synteesi) käyttämiin hapetus-pelkistysreaktioihin, rasva-aineenvaihduntaan ja antioksidanttipuolustusjärjestellmään.</p>\r\n<p><br /><strong>Ravitsemukselliset lähteet</strong><br />Riboflaviinia on suhteellisen korkeita määriä palkokasveissa, kuten sinimailasessa ja apilassa, ja hieman vähemmän nurmikasviheinässä (taulukko)</p>\r\n<table border=\"1\" style=\"border-collapse: collapse;\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 91.9pt; border: 1pt solid windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"92\">Palkokasvit</td>\r\n<td style=\"width: 4cm; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: solid solid solid none; border-color: windowtext windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"113\">13-17 mg/kg KA</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 91.9pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"92\">Nurmikasvit</td>\r\n<td style=\"width: 4cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"113\">7-10 mg/kg KA</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 91.9pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"92\">Viljan jyvät</td>\r\n<td style=\"width: 4cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"113\">1.4-1.7 mg/kg KA</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Nämä riboflaviinin pitoisuudet laskevat tasolle noin 70 % yhden vuoden säilytyksen aikana.</p>\r\n<p>Riboflaviinia lisätään useimpiin hevosten väkirehuseoksiin (5 – 15 mg/kg) ja vitamiinivalmisteisiin.&nbsp;</p>\r\n<p><strong>Tarve<br /></strong>Riboflaviinin imeytyminen heikkenee saannin kasvaessa. Ylimäääräinen erittyy nopeasti virtsan kautta ja elimistön varastot ovat pienet.</p>\r\n<p>NRC 2007 antaa suositukset riboflaviinille hevosten ruokinnassa (taulukko).</p>\r\n<table border=\"1\" style=\"border-collapse: collapse; width: 381px; height: 144px;\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border: 1pt solid windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Ylläpito</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: solid solid solid none; border-color: windowtext windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.04 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Kevyt valmennus</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.04 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Keskiraskas valmennus</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.04 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Raskas valmennus</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.05 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Erittäin raskas valmennus</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.05 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Tiine tamma</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.04 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Imettävä tamma</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.05 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Kasvava hevonen</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.05 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><strong>Puutos<br /></strong>Hevosen suoliston mikrobisto muodostaa riboflaviinia, eikä puutosta ole raportoitu.</p>\r\n<p><strong>Myrkyllisyys<br /></strong>Koska riboflaviini on vesiliukoinen vitamiini, erittyy ylimäärä virtsan kautta. Hevosilla ei ole koskaan raportoitu riboflaviinin myrkytysoireita.&nbsp;</p>\r\n<p><strong>PC-Horse<br /></strong>PC-Horse antaa jokaiselle hevoselle yksilöllisen NRC:n suosituksiin perustuvan <span style=\"font-size: 14pt; line-height: 107%;\"><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 107%;\"></span></span>riboflaviinisuosituksen. Riboflaviinin arvo on lisätty rehuluettelon tietoihin. Kun lasket ruokinnan PC-Horsen avulla, voit varmistaa, että riboflaviinin saanti on suositusten mukainen.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"> <br /></span></span></strong></span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3886:would-you-like-to-comment-on-our-articles&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=en-GB\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">Please comment on</span> <span class=\"hps\">this article</span></span></strong></span></a></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\"></span></span></strong></span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\">&nbsp;</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2015</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2015-01-26 12:08:52',10,'','2016-08-26 03:55:27',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2015-06-30 23:55:00','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',7,229,'','',1,825,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4154,4900,'Heinäkuu 2015 - Riboflaviini (B2-vitamiini)','july2015-fi','<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3886:would-you-like-to-comment-on-our-articles&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=en-GB\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">Please comment on</span> <span class=\"hps\">this article</span></span></strong></span></a></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\">&nbsp;</p>\r\n<p><strong>B-vitamiinien ryhmään kuuluu 8 vesiliukoista vitamiinia, joilla on tärkeä rooli solujen aineenvaihdunnassa. Elimistö ei pysty niitä itse tuottamaan, vaan niitä muodostavat bakteerit, sienet ja kasvit. Hevosella suoliston, pääasiassa umpi-paksusuolen, mikrobit pystyvät muodostamaan B-vitamiineja. Tarve on tähän mennessä tarkoin määritelty ainoastaan tiamiinille (B<sub>1</sub>) ja riboflaviinille (B<sub>2</sub>). Tämä artikkeli tarkastelee riboflaviinin (B2-vitamiinin) toimintaa, ravitsemuksellisia lähteitä ja tarvetta. <br /></strong></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/riboflavinformel.png\" alt=\"riboflavinformel\" width=\"250\" height=\"250\" style=\"vertical-align: middle;\" /><img src=\"images-joomla/stories/seasons/grazingnight.jpg\" alt=\"grazingnight\" style=\"vertical-align: middle;\" />&nbsp;</p>\r\n<p><strong>Toiminta</strong><br />Riboflaviini on koentsyymien flaviiniadeniinidinukleotidi (FAD) ja flaviinimononukleotidi (FMN) prekursori. Nämä molemmat liittyvät energia-aineenvaihdunnan (ATP-synteesi) käyttämiin hapetus-pelkistysreaktioihin, rasva-aineenvaihduntaan ja antioksidanttipuolustusjärjestellmään.</p>\r\n<p><br /><strong>Ravitsemukselliset lähteet</strong><br />Riboflaviinia on suhteellisen korkeita määriä palkokasveissa, kuten sinimailasessa ja apilassa, ja hieman vähemmän nurmikasviheinässä (taulukko)</p>\r\n<table border=\"1\" style=\"border-collapse: collapse;\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 91.9pt; border: 1pt solid windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"92\">Palkokasvit</td>\r\n<td style=\"width: 4cm; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: solid solid solid none; border-color: windowtext windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"113\">13-17 mg/kg KA</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 91.9pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"92\">Nurmikasvit</td>\r\n<td style=\"width: 4cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"113\">7-10 mg/kg KA</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 91.9pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"92\">Viljan jyvät</td>\r\n<td style=\"width: 4cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"113\">1.4-1.7 mg/kg KA</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Nämä riboflaviinin pitoisuudet laskevat tasolle noin 70 % yhden vuoden säilytyksen aikana.</p>\r\n<p>Riboflaviinia lisätään useimpiin hevosten väkirehuseoksiin (5 – 15 mg/kg) ja vitamiinivalmisteisiin.&nbsp;</p>\r\n<p><strong>Tarve<br /></strong>Riboflaviinin imeytyminen heikkenee saannin kasvaessa. Ylimäääräinen erittyy nopeasti virtsan kautta ja elimistön varastot ovat pienet.</p>\r\n<p>NRC 2007 antaa suositukset riboflaviinille hevosten ruokinnassa (taulukko).</p>\r\n<table border=\"1\" style=\"border-collapse: collapse; width: 381px; height: 144px;\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border: 1pt solid windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Ylläpito</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: solid solid solid none; border-color: windowtext windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.04 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Kevyt valmennus</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.04 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Keskiraskas valmennus</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.04 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Raskas valmennus</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.05 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Erittäin raskas valmennus</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.05 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Tiine tamma</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.04 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Imettävä tamma</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.05 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Kasvava hevonen</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.05 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><strong>Puutos<br /></strong>Hevosen suoliston mikrobisto muodostaa riboflaviinia, eikä puutosta ole raportoitu.</p>\r\n<p><strong>Myrkyllisyys<br /></strong>Koska riboflaviini on vesiliukoinen vitamiini, erittyy ylimäärä virtsan kautta. Hevosilla ei ole koskaan raportoitu riboflaviinin myrkytysoireita.&nbsp;</p>\r\n<p><strong>PC-Horse<br /></strong>PC-Horse antaa jokaiselle hevoselle yksilöllisen NRC:n suosituksiin perustuvan riboflaviinisuosituksen. Riboflaviinin arvo on lisätty rehuluettelon tietoihin. Kun lasket ruokinnan PC-Horsen avulla, voit varmistaa, että riboflaviinin saanti on suositusten mukainen.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"> <br /></span></span></strong></span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3886:would-you-like-to-comment-on-our-articles&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=en-GB\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">Please comment on</span> <span class=\"hps\">this article</span></span></strong></span></a></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\"></span></span></strong></span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\">&nbsp;</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2015</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2015-01-26 12:08:52',10,'','2016-08-26 03:55:57',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2015-06-30 23:55:00','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',8,282,'','',1,853,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4155,4901,'Kesäkuu 2015 - Tiamiini (B1-vitamiini)','june2015-fi','<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3886:would-you-like-to-comment-on-our-articles&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=en-GB\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">Please comment on</span> <span class=\"hps\">this article</span></span></strong></span></a></p>\r\n<p>&nbsp;<strong><strong>B-vitamiinien ryhmään kuuluu 8 vesiliukoista vitamiinia, joilla on tärkeä rooli solujen aineenvaihdunnassa. Elimistö ei pysty niitä itse tuottamaan, vaan niitä muodostavat bakteerit, sienet ja kasvit. Hevosella suoliston, pääasiassa umpi-paksusuolen, mikrobit pystyvät muodostamaan B-vitamiineja. Tarve on tähän mennessä tarkoin määritelty ainoastaan tiamiinille (B<sub>1</sub>) ja riboflaviinille (B<sub>2</sub>). Tämä artikkeli tarkastelee tiamiinin (B<sub>1</sub>-vitamiinin) toimintaa, ravitsemuksellisia lähteitä ja tarvetta. </strong></strong></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/ax.jpg\" alt=\"ax\" style=\"vertical-align: middle;\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/tiaminformel.png\" alt=\"tiaminformel\" style=\"vertical-align: middle;\" /></p>\r\n<p><strong>Toiminta<br /></strong>Tiamiinilla on tärkeä osa energia-aineenvaihdunnassa. Sitä tarvitaan kun hiilihydraatteja, rasvoja ja valkuaisaineita käytetään ATP:n muodostamiseen ja pentoosisokereiden (ribuloosi) synteesiin, joita tarvitaan nukleeinihappojen DNA ja RNA muodostamiseen.</p>\r\n<p><strong>Ravitsemukselliset lähteet<br /></strong>Tiamiinia on suhteellisen korkeita pitoisuuksia viljan jyvissä&nbsp; ja viljan sivutuotteissa (taulukko).</p>\r\n<table border=\"1\" style=\"border-collapse: collapse;\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 91.9pt; border: 1pt solid windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"92\">Maissi</td>\r\n<td style=\"width: 4cm; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: solid solid solid none; border-color: windowtext windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"113\">3.5 mg/kg KA</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 91.9pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"92\">Kaura</td>\r\n<td style=\"width: 4cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"113\">5.2 mg/kg KA</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 91.9pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"92\">Vehnä</td>\r\n<td style=\"width: 4cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"113\">5.5 mg/kg KA</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 91.9pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"92\">Ohra</td>\r\n<td style=\"width: 4cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"113\">5.7 mg/kg KA</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 91.9pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"92\">Vehnänlese</td>\r\n<td style=\"width: 4cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"113\">8.0 mg/kg KA</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 91.9pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"92\">Vehnäjakeet</td>\r\n<td style=\"width: 4cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"113\">12.0 mg/kg KA</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 91.9pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"92\">Riisilese</td>\r\n<td style=\"width: 4cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"113\">23.0 mg/kg KA</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 91.9pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"92\">Panimohiiva</td>\r\n<td style=\"width: 4cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"113\">95.2 mg/kg KA</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>Nämä pitoisuudet laskevat säilytyksen aikana. Tiamiinia lisätään useimpiin hevosten väkirehuseoksiin (10-20 mg/kg) ja vitamiinivalmisteisiin.</p>\r\n<p><strong>Tarve</strong></p>\r\n<p>NRC 2007 antaa vitamiinisuosituksen hevosille (taulukko).</p>\r\n<table border=\"1\" style=\"border-collapse: collapse; width: 391px; height: 144px;\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border: 1pt solid windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Ylläpito</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: solid solid solid none; border-color: windowtext windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.06 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Kevyt valmennus</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.06 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Keskiraskas valmennus</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.113 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Raskas valmennus</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.125 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Erittäin raskas valmennus</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.125 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Tiine tamma</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.06 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Imettävä tamma</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.075 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 106.1pt; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Kasvava hevonen</td>\r\n<td style=\"width: 5cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"142\">0.075 mg/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><strong>Puutos<br /></strong>Beriberi on klassinen tiamiinin puutosoire. Tiamiinin puutos on aiheuttanut hevosille anoreksiaa, sydämen vajaatoimintaa, lihasheikkoutta ja koordinaatiohäiriöitä. Puutosoireita ei ole raportoitu tyypillistä hevosten ruokintaan käytettyä rehustusta syövillä hevosilla.</p>\r\n<p><strong>Myrkyllisyys<br /></strong>Koska tiamiini on vesiliukoinen vitamiini, erittyy ylimäärä virtsan mukana. Hevosilla ei ole koskaan raportoitu tiamiinin myrkytysoireita.</p>\r\n<p><strong>PC-Horse<br /></strong>PC-Horse antaa jokaiselle hevoselle yksilöllisen NRC:n suosituksiin perustuvan tiamiinisuosituksen. Tiamiinin arvo on lisätty rehuluettelon tietoihin. Kun lasket ruokinnan PC-Horsen avulla, voit varmistaa, että tiamiinin saanti on suositusten mukainen (kaikki muut ohjelmaversiot paitsi Mini).</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"> <br /></span></span></strong></span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3886:would-you-like-to-comment-on-our-articles&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=en-GB\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">Please comment on</span> <span class=\"hps\">this article</span></span></strong></span></a></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\"></span></span></strong></span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\">&nbsp;</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2015</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2015-01-26 12:08:52',10,'','2016-08-26 03:57:13',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2015-05-31 23:55:00','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',14,296,'','',1,889,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4156,4902,'Toukokuu 2015 - Eri kivennäislähteiden hyväksikäytettävyys hevosten ruokinnassa','may2015-eng-2','<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3886:would-you-like-to-comment-on-our-articles&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=en-GB\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">Please comment on</span> <span class=\"hps\">this article</span></span></strong></span></a></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\">&nbsp;</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><strong>Karkearehujen ja viljojen kivennäiset ovat orgaanisesti yhdisteyneet kasvisoluihin ja rakenteisiin. Useimmat hevosten väkirehut sisältävät valmistuksen aikana lisättyjä kivennäisiä.&nbsp; Rehunvalmistuksessa voidaan käyttää orgaanisiin molekyyleihin sitoutuneita kivennäisiä (joita usein kutsutaan kelaateiksi) tai hienoksi jauhettuja maamineraaleja (epäorgaaniset kivennäisaineet). Osa hivenaineista, kuten seleeni, on paremmin imeytyvä orgaanisessa muodossa,&nbsp; kun taas muista hivenaineista on vähemmän todisteita.<br /><br /></strong></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><img src=\"images-joomla/stories/seasons/chelatedminerals.jpg\" alt=\"chelatedminerals\" width=\"500\" height=\"156\" style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" /><br /><br />Kivennäis- ja hivenaineita kuten muun muassa kalsiumia, sinkkiä, kuparia ja seleeniä tarvitaan elimistön toimintoihin, esimerkiksi kasvuun, kudosten ylläpitoon, immuunipuolustusjärjestelmän toimintaan, lisääntymiseen, hermoston toimintaan ja yleisen terveyden ylläpitämiseen.&nbsp; Puutokset johtavat sairastumiseen tai alisuorituksiin. Hevoset saavat kivennäis- ja hivenaineita kaikista ruokinnan sisältämistä rehuista. Perinteisesti hevosten täydennys- ja kivennäisrehujen sisältämät lisätyt hivenaineet ovat epäorgaanisina suoloina.&nbsp; Hivenaineet voivat kuitenkin olla sitoutuneena orgaanisiin molekyyleihin, kuten aminohappoihin tai valkuaisaineisiin. Orgaanisiin molekyyleihin sitoutuneita hivenaineita kutsutaan orgaanisiksi hivenaineiksi tai kelaateiksi.<br /><br />Kivennäisaineet imeytyvät ruoansulatuskanavassa pääosin ohutsuolen alkuosasta (duodenum). Täällä on erilaisia erikoistuneita kuljetusmekanismeja kivennäis/hivenaineionien kuljettamiseksi suolen seinämän läpi verenkiertoon.&nbsp; Duodenumissa rehusula on mahalaukun jäljiltä vielä hieman hapanta, mikä edesauttaa kivennäisten pysymistä vapaina ioneina eli siinä muodossa, jossa suurin osa kivennäisistä imeytyy. <br /><br /></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><br /><img src=\"images-joomla/stories/seasons/duodenum.jpg\" alt=\"duodenum\" style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" /><br />On paljon keskutelua eri kivennäis/hivenainelähteiden sulavuudesta ja hyväksikäytettävyydestä, tarkoittaen miten tehokkaasti ne imeytyvät ja sen jälkeen käytetään elimistössä. <br /><br />Internetin haku \"hivenainekelaatit hevosille\" antaa useita tuloksia. Suurin osa näistä on kirjoitettu osana kelaatteja sisältävien täydennysrehujen markkinointia. Usein kelatoitujen hivenaineiden väitetään imeytyvän paremmin kuin epäorgaaniset muodot.&nbsp; Kelaatteja sisältävät tuotteet ovat yleisesti kalliimpia kuin vastaavat epäorgaanisia raaka-aineita sisältävät valmisteet.</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><br />Epäorgaanisten hivenaineiden ja kelaattien imeytymistä vertaileva tukimustuloksiin perustuva kirjallisuus antaa hieman erilaisen kuvan. Virallinen amerikkalainen hevosravitsemuksen standardi (Nutrient Requirements of Horses, NRC 2007) kuvaa kivennäis/hivenaineiden imeytyvyyttä julkaistujen sulavuuskoetutkimusten perusteella.&nbsp; Tulokset eivät aina ole yhtä selkeät kuin kelaattien mainoksissa annetaan ymmärtää. Itseasiassa osa kivennäisistä imeytyy jonkin verran paremmin kelatoidussa kuin epäorgaanisessa muodossa, osalla imeytyminen on yhtä hyvä tai jopa heikompi. NRC 2007 julkaisun viesti on se, että epäorgaanisten ja kelatoitujen lähteiden välillä ei ole huomattavia eroja, kun halutaan ylläpitää riittävä kivennäisruokinta. <br /><br />Kun lasketaan yksittäisten kivennäisten tarvetta, ottaa NRC huomioon kuinka hyvin kyseinen kivennäinen imeytyy. Kivennäiselle, jonka imeytyvyys on 50 %, kaksinkertaistaa NRC hevosen päivittäisen tarpeen, mikä tarvitaan ruoansulatuskanavasta imeytyvänä kivennäisenä.&nbsp; Koska PC-Horse käyttää NRC:n julkaisemia kivennäissuosituksia, ottaa PC-Horse myös huomioon kuinka hyvin eri kivennäiset imeytyvät. <br /><br />PC-Horse -ohjelmasi laskee erityyppisten hevosten tarvitsemat kivennäistarpeet NRC 2007 standardien mukaisesti. Uskomme näiden stardardien olevan parhaat tällä hetkellä saatavilla olevat suositukset hevosten kivennäistarpeelle. <br /><br />Kun lisää tieteellistä todistetta saadaan eri kivennäislähteiden hyväksikäytöstä ja imeytyvyydestä, tulemme lisäämään ne PC-Horsen laskentaohjelmaan, mikä mahdollistaa meidän tarjoavan vieläkin parempaa ravitsemuksellista neuvontaa hevosten omistajille.</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\">&nbsp;</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span></span></strong></span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3886:would-you-like-to-comment-on-our-articles&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=en-GB\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">Please comment on</span> <span class=\"hps\">this article</span></span></strong></span></a></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\"></span></span></strong></span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\">&nbsp;</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2015</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2015-01-26 12:08:52',10,'','2016-07-30 11:00:44',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2015-04-30 23:55:00','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',16,273,'','',1,844,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4157,4903,'Huhtikuu 2015 - Siitostamman ruokinta tiineyden lopulla ja imetyksen alkaessa','april2015-fi','<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3886:would-you-like-to-comment-on-our-articles&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=en-GB\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong>Comment this article here</strong></span></a></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\">&nbsp;</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><strong>Tiineyden loppuvaiheessa tamman ravitsemukselliset tarpeet nousevat huomattavasti. Sikiö kasvaa aina vain nopeammin varsomisajankohdan lähestyessä ja tämä tulee huomioida myös ruokinnassa. Varsomisen jälkeen tamman ruokinnalliset tarpeet kasvavat edelleen maidontuotannon alkaessa. Tämän vuoksi on tärkeää seurata tarkoin siitostamman elopainoa ja kuntoluokkaa. Tamma voi laihtua hyvinkin nopeasti, jos ruokinta ei ole kunnossa. <br /><br /></strong></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><img src=\"images-joomla/stories/seasons/april15_1.jpg\" alt=\"april15 1\" width=\"600\" height=\"399\" style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" /></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><br /><strong>Viimeinen tiineyskuukausi</strong><br />Sikiö kasvaa viimeisen tiineyskuukauden aikana noin 30 % syntymäpainostaan. Tämän seurauksena tamman ravitsemukselliset tarpeet lisääntyvät huomattavasti. Jotta tamma ei käytä elimistön varastoja (laihdu), on lisääntynyt ravintoaineiden tarve saatava rehustuksesta.&nbsp;</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><br />Tiineiden tammojen ravintoainetarvetta käsittelevien taulukoiden mukaan tamman energiantarve on viimeisenä tiineyskuukautena noussut tasolle 133 % verrattuna ylläpitotasoon. Vastaavasti valkuaisen tarve on noussut tasolle 180 %.&nbsp; Kalsiumin ja fosforin tarve nousee myös tasolle 200 % (eli kaksi kertaa ylläpitotason määrä).</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\">&nbsp;<img src=\"images-joomla/stories/seasons/april15-2.jpg\" alt=\"april15 2\" width=\"600\" height=\"440\" style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" /></p>\r\n<p><strong>Imetyksen alkuvaihe</strong><br />Ensimmäisen imetyskuukauden aikana maidontuotanto asteittain nousee saavuttaen tason noin 3 kg maitoa/100 elopainokiloa. Tämä tarkoittaa, että 500 kg painava tamma tuottaa maitoa noin 15 kg päivässä, mikä tietenkin vaatii lisää ravintoaineita rehustuksesta. Energiantarve nousee noin tasolle 200 % ylläpitotasoon verrattuna, kun valkuaisen, kalsiumin ja fosforin tarve on puolestaan noussut tasolle lähes 300 %.&nbsp; Tamma tulee ensimäisen kerraan kiimaan noin 9 päivää varsomisen jälkeen ja toinen kiima on noin 30 päivää varsomisesta. On erittäin tärkeää, että uudelleen astutettavien tammojen ravintoainetarpeet täytetään ja ruokinta on tasapainoista varsomisen jälkeen. On tärkeää, ettei tamma laihdu tällä ajanjaksolla, sillä se saattaa heikentää hedelmällisyyttä.</p>\r\n<p><strong>Rehustus</strong><br />Tiineyden loppuvaiheessa ja imetyksen alussa tulee antaa vain sekä hygieenisesti että ravitsemuksellisesti korkealaatuista heinää tai säilöheinää. Tämän vuoksi on tärkeää analysoida karkearehu ainakin energian, valkuaisen, kalsiumin ja fosforin osalta.</p>\r\n<p>Jotta hyvä ruokahalu säilyisi varsomisen läpi imetyskauden alkuun, tamman tulisi syödä koko tämän ajan samoja rehuja, joita aiot käyttää varsomisen jälkeenkin. Tämä tarkoittaa, että sinun tulee käyttää erityisesti tiineille ja imettäville tammoille tarkoitettuja rehuseoksia. &nbsp; <br /><br /><strong>PC-Horse</strong><br />PC-Horse automaattisesti muttaa siitostamman ravintoainetarpeita tiineyden edetessä. Ohjelma tietää milloin tiineys on alkanut (olet lisännyt astutuspäivämäärän) ja tietää nykyisen päivämäärän (ohjelma päivittää itsensä aina käynnistettäessä). Näin tamman ravintoainetarve lasketaan päivä-päivältä ja viikko-viikolta. Tämän vuoksi Sinun tulisi tarkistaa tamman rehustus ja kuntoluokka viikoittain tiineyden lopulla. <br />Kun lisäät varsomisen jälkeen varsomispäivämäärän, laskee ohjelma tamman ravintoainetarpeen elopainon ja normaalin maidontuotantokäyrän perusteella.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/april15-3.jpg\" alt=\"april15 3\" width=\"600\" height=\"450\" style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" /></p>\r\n<p><strong>Laitumella<br /></strong>Kun tamma varsoineen päästetään kesällä laitumelle, meidän pitää luottaa laidunruohoon osana tamman ja varsan ravintoainetarpeiden täyttämistä. Tällä jaksolla on viisasta laittaa saataville kivennäispitoinen suolakivi. Kun laidunruohon kasvu ja saatavilla olevan kasvillisuuden määrä kesän aikana vaihtelee, tulee tarkoin seurata, etteivät hevoset laihdu liikaa. Laitumelle tulee tarvittaessa antaa lisärehua tai tehdä lisää laidunalueita. Madotusohjelmasta tulee huolehtia ennen laidunkauden alkamista.</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3886:would-you-like-to-comment-on-our-articles&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=en-GB\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong>Comment this article here</strong></span></a></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2015</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2015-01-26 12:08:52',10,'','2016-08-26 04:00:52',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2015-03-31 15:55:00','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',11,202,'','',1,990,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4158,4904,'Maaliskuu 2015 - Suunnittele hyvä rehustus hevosellesi','mars2015-en-2','<p><strong>Ruokintasuunnittelun ABC</strong><br />Kun aloitat koostamaan hevosellesi päivittäistä rehuannosta, tulee Sinun huomioida useita eri asioita. Mikä on karkearehun tyyppi, laatu ja kuinka paljon sitä tulisi antaa? Tarvitseeko hevonen lisäksi täydennysrehua tai viljaa? Entä kivennäis- ja vitamiinivalmisteet? Tässä joitakin huomiokohtia ruokinnan suunnittelun helpottamiseksi.</p>\r\n<p><strong>Karkearehun tyyppi ja laatu</strong><br />Aina ensimmäiseksi pitää huomioida karkearehun tyyppi ja sen määrä ruokinnassa. Tavallisesti karkearehu on tyypiltään joko heinää tai säilöheinää.&nbsp; Tavallisesti nurmikasveista koostuvan heinän kuiva-ainepitoisuus on noin 85 %. Tämä tarkoittaa, että heinä sisältää vettä ainoastaan 15 %. Säilöheinien kuiva-ainepitoisuus voi vaihdella huomattavastikin, yleensä välillä 60 - 75 %, mikä vastaa vesipitoisuutta välillä 40 - 25 %. Kun vertaamme eri heinien ja säilöheinien ravintoainesisältöä, tulisi aina vertailla pitoisuuksia/kg kuiva-ainetta. Ei ole suurta merkitystä käytätkö hevosellesi heinää vai säilöheinää. Enemmän merkitsee rehun hygieeninen laatu ja ravintoainesisällön sopivuus kyseessä olevalle hevostyypille. Enemmän yksityiskohtia karkearehun laadusta hevosille on artikkelissa&nbsp; <a href=\"index.php/en/articles/topic-of-the-month/topics-topics/3122-oct201358532\">lokakuu 2013</a></p>\r\n<p><strong>Karkearehun optimaalinen määrä</strong><br />Kun mietit kuinka paljon karkearehua hevoselle tulisi päivittäin antaa, pitää määrä laskea kuiva-ainekiloina.&nbsp; Tämä on erityisen tärkeää säilöheinää käytettäessä. Säilöheinä on kosteaa rehua, eikä vesi kata ravintoaineiden tarpeita,&nbsp; tuo mahan täyteisyyttä ja kylläisyyden tunnetta hevoselle. Yleissääntö on, että karkea- ja väkirehusta koostuvan rehustuksen tulee sisältää karkearehua kuiva-aineena 1,5% hevosen elopainosta (1,5 kg ka/100 kg elopainoa), eikä koskaan alle 1% elopainosta (1 kg ka karkearehua/100 kg elopainoa).&nbsp; Tämä varmistaa riittävän syömiseen ja pureskelemiseen käytetyn ajan, riittää täyttämään mahan ja tuomaan kylläisyyden tunteen. Riittämätön karkearehun saanti aiheuttaa ongelmia ruoansulatuskanavan toiminnassa ja käytöshäiriöitä.</p>\r\n<p><strong>Onko tarvetta väkirehuille tai kivennäis- ja vitamiinivalmisteille? </strong><br />Kun karkearehun laatu ja määrä ruokinnassa on asetettu, tulee miettiä tarvitaanko täydennysrehuja tai kivennäis- ja vitamiinivalmisteita. PC-Horse laskee ravintoainetarpeen aina kullekin hevoselle ja näyttää graafisessa muodossa mitä tarvitaan tasapainottamaan rehustus ja täyttämään kyseisen yksilön ravintoaineiden tarve.&nbsp;</p>\r\n<p><em><img src=\"images-joomla/stories/seasons/44-mars2015_1.png\" alt=\"44 mars2015 1\" width=\"550\" height=\"400\" /><br />Esimerkki. Hevonen keskiraskaassa rasituksessa. Sopivan karkearehumäärän jälkeen ravintoaineiden tarvetta ei ole vielä täytetty.</em><em><br /></em></p>\r\n<p><strong>Kuinka paljon hevonen syö?</strong><br />Hevonen pystyy syömään vain rajoitetun määrän rehua. Usein rehunsyöntikyky vaihtelee välillä 2 – 3 kg ka/100 kg elopainoa. Valmennettavat hevoset, imettävät tammat ja nuoret hevoset syövät tavallisesti enemmän kuin lepohevoset, mutta yksilölliset erot voivat olla huomattavia. Tämän vuoksi tavoitteena on koostaa rehustus, joka täyttää hevosen tarpeen syömiseen ja pureskeluun käytetylle ajalle sekä tuo mahaan täyteisyyden ja kylläisyyden tunteen. Toisaalta rehustuksen kokonaiskuiva-ainemäärä ei voi olla hevosen syöntikykyä korkeampi. <br /><br /><strong>Rehustuksen koostaminen PC-Horsen avulla</strong><br />Kun käytät PC-Horsea ruokinnan suunnittelemiseen, auttaa ohjelma Sinua usein erilaisin tavoin.&nbsp;</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/44-mars2015_2.png\" alt=\"44 mars2015 2\" width=\"550\" height=\"382\" /></p>\r\n<p>1. Ohjelma näyttää onko rehustuksen karkearehun määrä sopivalla tasolla<br />2. Ohjelma näyttää rehustuksen sisältämän karkearehun, väkirehun ja vitamiini/kivennäisvalmisteiden määrän pronsentteina kokonaisannoksesta<br />3. Kuiva-aineen syöntimäärän kontrolloinnin kautta ohjelma näyttää, onko kuiva-aineen kokonaissaanti optimaalisella tasolla ja kommentoi aihetta. <br />4. Ohjelma näyttää tärkeimpien ravintoaineiden määrät verrattuna tarpeeseen.</p>\r\n<p>Käyttämällä PC-Horsea voit luottaa rehuannosten olevan yksilöllisesti optimoituja.</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2015</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2015-01-26 12:08:52',10,'','2016-08-26 04:04:12',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2015-02-28 23:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',15,261,'','',1,798,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4159,4905,'Helmikuu 2015 - Hevosten ryhmäruokinta talviaikaan','feb2015-en-2','<p>Monia hevosia pidetään talvisin ulkona ryhmäruokinnassa. Tämä asettaa kylmän sään aiheuttamia haasteita. Hevoset sopeutuvat hyvin kylmään, mutta yksilölliseen kylmänsietokykyyn vaikuttaa monia tekijöitä, kuten ikä, kuntoluokka, rotu, sopeutuminen ja ruokinta. Tämän vuoksi hyvä rehustus ja ruokintamenetelmä on erityisen tärkeää talvella.</p>\r\n<p><strong><strong><img src=\"images/wintergroup8.png\" alt=\"\" /></strong></strong></p>\r\n<p><strong>Mikä määrittää kylmänsietokyvyn?</strong><br />Kuinka hyvin hevoset kestävät kylmiä olosuhteita? Tämä voidaan määritellä yksilöllisesti alempana kriittisenä lämpötilana. Alempi kriittinen lämpötila kuvaa milloin hevosen tulee lisätä aineenvaihdunnallista lämmöntuottoa normaalin kehonlämpötilan ylläpitämiseen.&nbsp; Isot, raskaat hevoset kestävät kylmää paremmin kuin täysiveriset ja täysikasvuisilla hevosilla on matalampi alempi kriittinen lämpötila (eli ne kestävät paremmin kylmää) kuin alle vuoden ikäisillä varsoilla. Hyvin ruokitut hevoset sopivassa lihavuuskunnossa sietävät myös paremmin kylmää (ja niillä on matalampi alempi kriittinen lämpötila) kuin hoikilla, aliravituilla hevosilla. Huonot hampaat, loiset ja sairaudet voivat edelleen laskea yksilöllistä kylmänsietokykyä.</p>\r\n<p><strong>Hevosen reaktiot kylmään</strong><br />Hevosen välitön reaktio yhtäkkiseen kylmään on muutos käyttäytymisessä. Ne etsivät suojaa, kerääntyvät yhteen ja seisovat häntä tuulta, sadetta, lumisadetta ja kylmää vasten.&nbsp; Jalkojen, korvien ja turvan lämpö laskee, kun verenkierto raajoissa vähenee lämpöhukan vähentämiseksi. <br />Talveen sopeutuneiden, hyvinruokittujen täysikasvuisten hevosten alempi kriittinen lämpötila on välillä -11 ja -15oC. Vuoden ikäisille alempi kriittinen lämpötila on välillä 0 ja -5oC. Itse lämpötilan lisäksi tuuli ja sademäärä (lumi tai vesisade) lisää lämmön poistumista kehosta. Puhutaan pakkasen purevuudesta, kun otetaan huomioon tuulen ja pakkasen yhteisvaikutus.&nbsp; Tuulen nopeus määrittää tuulen kylmyyden ja jopa kohtuulliset tuulet voivat laskea lämpötilan alle alemman kriittisen lämpötilan eli tasolle, jossa hevosen tulee lisätä aineenvaihdunnallista lämmöntuottoa kehon normaalin lämpötilan säilyttämiseksi. <br /><br />Taulukko. Esimerkki ilman lämpötilasta ja tuulen vaikutuksesta pakkasen purevuuteen.</p>\r\n<table border=\"1\" class=\"GridTable5DarkAccent1\" style=\"border-collapse: collapse;\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 84.8pt; border-width: 1pt medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #5b9bd5; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"85\"><strong><span style=\"color: white;\">Temperature <sup>o</sup>C</span></strong></td>\r\n<td style=\"width: 70.9pt; border-width: 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #5b9bd5; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"71\"><strong><span style=\"color: white;\">Wind m/sec</span></strong></td>\r\n<td style=\"width: 4cm; border-width: 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #5b9bd5; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"113\"><strong><span style=\"color: white;\">Effective temperature</span></strong></td>\r\n<td style=\"width: 106.3pt; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #5b9bd5; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\"><strong><span style=\"color: white;\">Definition of wind</span></strong></td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 84.8pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #5b9bd5; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"85\"><strong><span style=\"color: white;\">+5</span></strong></td>\r\n<td style=\"width: 70.9pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #bdd6ee; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"71\">5</td>\r\n<td style=\"width: 4cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #bdd6ee; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"113\">+1,3</td>\r\n<td style=\"width: 106.3pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #bdd6ee; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Light breeze</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 84.8pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #5b9bd5; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"85\"><strong><span style=\"color: white;\">+5</span></strong></td>\r\n<td style=\"width: 70.9pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #deeaf6; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"71\">10</td>\r\n<td style=\"width: 4cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #deeaf6; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"113\">-0,4</td>\r\n<td style=\"width: 106.3pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #deeaf6; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Fresh breeze</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 84.8pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #5b9bd5; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"85\"><strong><span style=\"color: white;\">+5</span></strong></td>\r\n<td style=\"width: 70.9pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #bdd6ee; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"71\">15</td>\r\n<td style=\"width: 4cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #bdd6ee; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"113\">-1,5</td>\r\n<td style=\"width: 106.3pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #bdd6ee; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Gale</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 84.8pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #5b9bd5; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"85\"><strong><span style=\"color: white;\">0</span></strong></td>\r\n<td style=\"width: 70.9pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #deeaf6; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"71\">5</td>\r\n<td style=\"width: 4cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #deeaf6; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"113\">-5,0</td>\r\n<td style=\"width: 106.3pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #deeaf6; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Light breeze</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 84.8pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #5b9bd5; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"85\"><strong><span style=\"color: white;\">0</span></strong></td>\r\n<td style=\"width: 70.9pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #bdd6ee; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"71\">10</td>\r\n<td style=\"width: 4cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #bdd6ee; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"113\">-7,0</td>\r\n<td style=\"width: 106.3pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #bdd6ee; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Fresh breeze</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 84.8pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #5b9bd5; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"85\"><strong><span style=\"color: white;\">0</span></strong></td>\r\n<td style=\"width: 70.9pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #deeaf6; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"71\">15</td>\r\n<td style=\"width: 4cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #deeaf6; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"113\">-8,5</td>\r\n<td style=\"width: 106.3pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #deeaf6; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Gale</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 84.8pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #5b9bd5; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"85\"><strong><span style=\"color: white;\">-5</span></strong></td>\r\n<td style=\"width: 70.9pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #bdd6ee; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"71\">5</td>\r\n<td style=\"width: 4cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #bdd6ee; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"113\">-11,0</td>\r\n<td style=\"width: 106.3pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #bdd6ee; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Light breeze</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 84.8pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #5b9bd5; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"85\"><strong><span style=\"color: white;\">-5</span></strong></td>\r\n<td style=\"width: 70.9pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #deeaf6; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"71\">10</td>\r\n<td style=\"width: 4cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #deeaf6; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"113\">-13,7</td>\r\n<td style=\"width: 106.3pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #deeaf6; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Fresh breeze</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 84.8pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #5b9bd5; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"85\"><strong><span style=\"color: white;\">-5</span></strong></td>\r\n<td style=\"width: 70.9pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #bdd6ee; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"71\">15</td>\r\n<td style=\"width: 4cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #bdd6ee; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"113\">-15,0</td>\r\n<td style=\"width: 106.3pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #bdd6ee; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Gale</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 84.8pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #5b9bd5; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"85\"><strong><span style=\"color: white;\">-10</span></strong></td>\r\n<td style=\"width: 70.9pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #deeaf6; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"71\">5</td>\r\n<td style=\"width: 4cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #deeaf6; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"113\">-17,4</td>\r\n<td style=\"width: 106.3pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #deeaf6; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Light breeze</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 84.8pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #5b9bd5; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"85\"><strong><span style=\"color: white;\">-10</span></strong></td>\r\n<td style=\"width: 70.9pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #bdd6ee; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"71\">10</td>\r\n<td style=\"width: 4cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #bdd6ee; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"113\">-20,3</td>\r\n<td style=\"width: 106.3pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #bdd6ee; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Fresh breeze</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 84.8pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #5b9bd5; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"85\"><strong><span style=\"color: white;\">-10</span></strong></td>\r\n<td style=\"width: 70.9pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #deeaf6; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"71\">15</td>\r\n<td style=\"width: 4cm; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #deeaf6; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"113\">-22,0</td>\r\n<td style=\"width: 106.3pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #deeaf6; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"106\">Gale</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><strong>Lainsäädäntö</strong><br />Ulkona pidettäville hevosille on useita kansallisia säädöksiä, jotka tulee täyttää. Skandinaviassa hevosille tulee olla pääsy kolmiseinäiseen suojaan ja tarjolla tulee olla kuiva makuupaikka. Vettä tulee olla vapaasti saatavilla, sillä riittämätön vedensaanti voi aiheuttaa ummetusta ja ähkyä.</p>\r\n<p><strong>Ruokinta</strong></p>\r\n<p>Yksi kriittisimmistä tekijöistä kylmänsietokyvyn määrittelemisessä on energiansaanti. Tarvitaan riittävä määrä hyvälaatuista rehua kattamaan lisääntynyt energiantarve. Hevoset pystyvät hyvin tarvittaessa lisäämään yksilöllistä rehunsyöntiään. Tämän vuoksi vapaa korkealaatuinen heinä- tai säilöheinäruokinta on helpoin ja sopivin tapa tarjota lisäenergiaa.</p>\r\n<p><strong>Laumadynamiikka</strong><br />Hevosilla on laumassa arvojärjestys ja arvojärjestyksessä matalammalla olevat voivat laihtua, vaikka rehua olisi runsaasti saatavilla. Sekaryhmissä nuorimmat hevoset ovat arvojärjestyksessä matalimmalla. Jotta voidaan varmistaa kaikkien hevosten riittävä rehunsaanti, tulee syöntitilaa olla riittävästi tarjolla. Ellei näin ole, dominoivat yksilöt eivät salli arvojärjestyksessä matalammalla olevien syödä riittävästi, vaikka rehua olisikin riittävästi tarjolla. Täysikasvuiset levossa olevat hevoset pystyvät hyvin täyttämään energiantarpeensa vapaalla hyvälaatuisella heinä- tai säilöheinäruokinnalla saadessaan lisäksi kivennäis/vitamiinivalmistetta. Nuoret kasvavat hevoset, tiineyden lopulla olevat tammat ja valmennettavat hevoset tarvitsevat lisäksi väkirehutäydennystä. Tämä vaatii olosuhteet, mitkä mahdollistavat yksilöllisen ruokinnan, sillä väkirehujen ryhmäruokintaa ei suositella.</p>\r\n<p>Hevosten ulkona pitäminen vaatii yksilöllistä tarkkailua, jotta voidaan turvata hyvinvointi, normaali kehitys, kuntoluokka ja terveys. Valmennuksen jälkeen hiestä märät hevoset tulisi aina kuivata ennen kuin ne päästetään takaisin laumaan. Loimien tarve pitää harkita yksilökohtaisesti, mutta useat hevoset pärjäävät ilman loimea hyvin karuja olosuhteita lukuunottamatta.</p>\r\n<p><strong>PC-Horse ja ryhmäruokinta</strong><br />Kun käytät PC-Horsea ryhmäruokinnassa olevien hevosten ruokinnan suunnitteluun, voit laittaa päälle toiminnon \"aktiivinen hevonen\". Tämä nostaa laskennallista energiantarvetta 10 %.&nbsp; PC-Horse ei voi ottaa huomioon paikallisia sääolosuhteita. Helpoin ja paras tapa varmistaa tasapainoinen rehustus ja riittävä energiansaanti, on laskea rehuannos PC-Horsella tavanomaiseen tapaan ja laittaa tarjolle vapaasti hyvälaatuista heinää tai säilöheinää, jolloin hevoset voivat tarvittaessa lisätä syöntimäärää. Heinä tai säilöheinä tulisi analysoida, jotta voidaan olla varmoja riittävästä laadusta. Koska yksilöllistä rehunsyöntiä ei voi mitata, vaan arvioida, tulee jokaista hevosta tarkkailla, erityisesti talviaikaan.</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2015-01-26 10:51:15',10,'','2016-08-26 04:08:28',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2015-01-31 23:50:50','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',14,314,'','',1,857,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4160,4906,'Tammikuu 2015 - A-vitamiini','january-2015-vitamin-a-4','<p>A-vitamiinia saa kahdesta eri muodosta - eläinperäisestä retinolista tai kasviperäisestä beetakaroteenista. A-vitamiinin esiasteena beetakaroteeni pitää ensin aktivoida elimistössä. Tyypilliset hevosten ruokintaan käytettävät rehuaineet eivät tavallisesti sisällä retinolia, kun taas beetakaroteenia on kiitettävän suuria määriä karkearehuissa ja pieniä määriä muissa viljoissa paitsi maississa.</p>\r\n<p><br />Eri A-vitamiiniyhdisteiden ja esiasteiden biologinen aktiivisuus vaihtelee. Yksi kansainvälinen yksikkö (KY) A-vitamiinia vastaa biologiselta aktiivisuudeltaan 0,300 mikrogrammaa (µg) all-trans-retinolia.&nbsp; 1 mg betakaroteenia vastaa 400 KY A-vitamiinia.</p>\r\n<p><img src=\"images/moonhorse.jpg\" alt=\"\" style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" /></p>\r\n<p><br /><strong>A-vitamiinin rooli elimistössä </strong><br />A-vitamiini on tunnetusti tärkeä hämäränäölle. Se toimii myös solujen erilaistumisessa ja tämän tuloksena sillä on tärkeä osa lisääntymisessä ja alkion kehittymisessä. Lisäksi A-vitamiini on tärkeä immuunipuolustusjärjestelmän vasteen ylläpitämisessä tulehduksia vastaan.</p>\r\n<p><br />Betakaroteeni toimii A-vitamiinin esiasteena. Sillä on kuitenkin erityisiä toimintoja useissa kudoksissa ja elimissä, kuten rasvakudos, iho ja munasarjat, myös beetakaroteenina sellaisenaan.&nbsp; Beetakaroteeni kontrolloi keltarauhasen progesteronin eritystä ja säätelee ovulaatiota, alkion kiinnittymistä ja tiineyden jatkumista. Riittämätön beetakaroteenin saanti vaikuttaa näihin toimintoihin, eikä sitä voi korjata lisäämällä A-vitamiinia.&nbsp; <br /><br /><strong>A-vitamiinin tarve</strong><br />A-vitamiinin tarvetta erityyppisille hevosille ei tarkoin tunneta. NRC 2007 antaa A-vitamiinille seuraavat minimitarpeet:</p>\r\n<table border=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>Täysikasvuinen hevonen, ylläpito:</td>\r\n<td>30 IU/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Täysikasvuinen hevonen, valmennettava:</td>\r\n<td>45 IU/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Oriit siitoskaudella:</td>\r\n<td>45 IU/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Nuoret kasvavat hevoset:</td>\r\n<td>45 IU/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Tiineet ja imettävät tammat:</td>\r\n<td>60 IU/kg elopainoa</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><strong>A-vitamiini hevosten rehuissa</strong><br />Kaupallisiin hevosten väkirehuseoksiin on yleensä lisätty A-vitamiinia retinolina vastaten 7000 – 15000 KY A-vitamiinia/kg rehua. Viljan jyvien beetakaroteenipitoisuus on matala, paitsi maissin, mikä sisältää A-vitamiinia noin 6 mg/kg (2400 KY A-vitamiinia).</p>\r\n<p>Karkearehut sisältävät runsaasti beetakaroteenia. Korkein pitoisuus on laidunruohossa. Tekijät, kuten ruohon kasvuaste, korjuuolosuhteet ja säilyttämisaika vaikuttavat karkearehujen beetakaroteenipitoisuuteen. Pitoisuus vaihtelee hyvinkin runsaasti, välillä 30 - 400 mg betakaroteenia/kg ka (12000 – 160000 KY A-vitamiinia). Pitoisuus on matalin myöhään korjatussa nurmikasviheinässä.</p>\r\n<p><strong>PC-Horse ja A-vitamiini</strong><br />PC-Horse laskee A-vitamiinin tarpeen kaikissa erilaisissa fysiologisissa tiloissa. Ohjelma sisältää myös A-vitamiinin pitoisuudet kaikille rehuluettelon rehuille. Ohjelma varoittaa, jos A-vitamiinin saanti rehustuksessa on liian korkea tai liian matala.<br /><br />Lisäksi PC-Horse erottelee retinolina saatavan A-vitamiinin beetakaroteenista. Liiallinen A-vitamiinin saanti retinolina aiheuttaa varoituksen liian korkeasta A-vitamiinin saannista. Korkea A-vitamiinin esiasteen beetakaroteenin saanti ei aiheuta varoitusta, sillä elimistö sopeuttaa beetakaroteenin muokkaamista A-vitamiiniksi tarpeen mukaan. Tämän vuoksi betakaroteenin yliannostuksesta ei ole vaaraa.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /><em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2014-12-31 13:09:03',10,'','2016-08-26 04:11:34',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-12-31 13:09:03','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',10,262,'','',1,822,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4161,4907,'Joulukuu 2014 - Tärkkelys hevosten ruokinnassa','december-2014-starch-in-horse-feed-rations-3','<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/starch-horse.jpg\" alt=\"starch-horse\" /></p>\r\n<p>Viljojen ja erityisesti kauraan ja ohraan pohjautuvien väkirehujen käytöllä hevosten ruokinnassa on pitkät perinteet. Nämä rehut ovat usein tärkeä osa työtä tekevien ja valmennettavien hevosten ruokintaa, sillä näillä hevosryhmillä on korkea energiantarve, jota on vaikea täyttää pelkällä karkearehulla. Kaura annetaan usein kokonaisena tai litistettynä, kun taas ohra ja muut viljat ovat myslien tai väkirehupellettien pääraaka-aineita.&nbsp;</p>\r\n<p>Viljoille on tyypillistä, että ne sisältävä noin 50 % tärkkelystä ja nimenomaan tärkkelys on jyvän energiapitoinen osa. Tyypillisesti oletamme viljan ja viljapohjaisen väkirehuseoksen sisältävän noin kaksinkertaisen määrän energiaa kiloa kohti karkearehuun (esim. heinään) verrattuna. Kun verrataan karkearehua tai säilörehua, mikä sisältää suuria määriä vettä, on noin 15 % kosteuspitoisuudeltaan olevan viljan rehuarvo jopa korkeampi. Kun rehujen energiapitoisuuksia verrataan, tulee aina muistaa muuntaa ensin rehujen kosteuspitoisuus samalle tasolle. Kaikkein energiapitoisin rehu hevosille on rasva (esim. kasviöljy). Rasva sisältää energiaa kiloa kohden lähes kolme kertaa enemmän kuin maissi, mutta öljyä ei voi käyttää ruokinnassa suuria määriä ruuansulatuksen ja rasvan imeytyvyyden rajallisuuden vuoksi.</p>\r\n<p>Kun hevosen rehustus koostus pääosin karkearehusta, tapahtuu iso osa ruuansulatuksesta umpi- ja paksusuolessa rehun ohitettua mahalaukun ja ohutsuolen. Täällä hienoksi pureskellut kasvikuidut hajotetaan (fermentoidaan) mikrobien toimesta. Käymisprosesissa muodostuu vesiliukoisia rasvahappoja, pääasiassa etikka- ja propionihappoa. Nämä imeytyvät helposti suolen seinämän läpi ja antavan hevoselle tasaisesti ravintoaineita energianlähteeksi työntekoon, maidontuotantoon ja sikiön kasvuun.</p>\r\n<p>Kun hevoselle annetaa runsaasti tärkkelystä sisältävää rehua (esim. runsaasti viljaa ja väkirehuseosta), sulatetaan suurin osa tärkkelyksestä ohutsuolessa. Entsyymit pilkkovat tärkkelyksen ohutsuolessa sokeriksi (glukoosi), mikä kulkeutuu suolesta verenkiertoon. Tämä nostaa hevosen veren sokeripitoisuutta. Hevosen haima erittää insuliini-hormonia säätelemään veren sokeripitoisuutta ja varmistaa, että imeytynyt glukoosi käytetään tarvittaessa suoraan energiaksi tai varastoidaan glykogeeninä maksaan ja lihaksiin ja rasvana rasvakudokseen.</p>\r\n<p>Kun hevosta ruokitaan tärkkelyspitoisella väkirehulla, nousee veren glukoosipitoisuus lisääntyneestä insuliinin erityksestä huolimatta. Tämän vuoksi hevosista saattaa tulla \"kuumia\" ja joistakin hankalasti hallittavia. Tällä on kuitenkin runsaasti yksilöllistä vaihtelua. Ei ole todistettu, että juuri tietyntyyppinen tärkkelys, esim. kauran tärkkelys, kuumentaisi hevosia enemmän kuin toisentyyppinen tärkkelys esim. ohrasta. Usein ratkaisevaa on määrä.</p>\r\n<p>Jos valmennettavalla hevosella on vapaa päiviä ilman muutosta rehustuksessa, saattavat ne saada jäykkyytenä näkyviä lihasongelmia, \"lannehalvauksen\" tai muita vakavia lihasperäisiä ongelmia (myoglobinuria). Muista aina, että valmennettavien hevosten väkirehuannosta tulisi pienentää lepopäivinä, tavallisesti annosmäärä tulisi laskea puoleen. Näille ongelmille alttiita hevosia tulisi mieluiten liikkuttaa kevyesti myös lepopäivinä. &nbsp;</p>\r\n<p>Jos hevonen saa suuren määrän väkirehua kerrallaan, kulkeutuu osa tärkkelyksestä ohutsuolesta imeytymättä paksusuoleen. Täällä mikrobit käyttävät nopeasti tärkkelyksen, mikä johtaa pH:n laskuun tehden suolen sisällön happamammaksi heikentäen kuidun sulatusta. Lisäksi se voi johtaa muihin epätasapainotiloihin, mitkä aiheuttavat vakavimmissa tapauksissa ähkyä ja kaviokuumetta.</p>\r\n<p>Raskaassa valmennuksessa oleva hevonen, kuten yllä mainittu, syö runsaasti rehua ja on tärkeää jakaa väkirehuannos useisiin ruokintakertoihin. Sääntönä voi pitää, että yhden annoksen ei tule sisältää tärkkelystä yli 1,5 g/kg hevosen elopainoa. 500 kg hevosen ei tulisi saada tärkkelystä yli 750 g/ruokintakerta. Tämä vastaa noin 1,5 kg väkirehua, mitä voidaan pitää suurimpana suositeltuna kerta-annoksena.</p>\r\n<p>Kun hevosta ruokintaan suurilla määrillä runsaasti tärkkelystä sisältävällä rehulla, on tärkeintä seurata yhdellä ruokintakerralla annetun tärkkelyksen määrää. PC-Horsessa olemme sisällyttäneet tärkkelyksen määrän laskentaohjelmaan. Jotta tämä täyttää tarkoituksensa, on oleellista käyttää ohjelman toimintoa jakaa päivittäinen rehuannos ruokintakertoihin. Tällöin ohjelma laskee tärkkelyksen määrän ruokintakertaa kohti ja varoittaa, jos määrä ylittää suoituksen 750 g/ruokintakerta. Tällä tavoin voit helposti seurata ja tarvittaessa muokata ruokintakertojen määrää, jotta sairastumisen ja haitallisten seurausten mahdollisuus minimoituu.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /><em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2014-12-31 12:56:13',10,'','2016-08-20 05:21:23',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-12-31 12:56:13','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',7,19,'','',1,750,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4162,4908,'Marraskuu 2014 - D-vitamiini','nov201489566-3','<hr />\r\n<p><span style=\"line-height: 107%;\"><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em>The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences institution. Dr. Dag Austbø and Dr. Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the continued development of PC-Horse and to secure that our calculations are based on established scientific data.</em></span> </em> </span> </span></p>\r\n<hr />\r\n<p>D-vitamiini on tärkeä sekä eläimen että ihmisen kalsiumhomeostasialle. Puutos voi johtaa luuston epämuodostumiin, jota usein kutsutaan riisitaudiksi, johtuen ruston ja luuston vähäisestä kalsium- ja fosforipitoisuudesta. Vitamiinia on kasveissa D2-vitamiinina (ergokalsiferoli) ja eläinperäisissä rehuissa, erityisesti kalassa, D3-vitamiinina (kolekalsiferoli). Näillä kahdella muodolla on yhtä suuri biologinen aktiivisuus; 1 µg D2- tai D3-muotoa vastaa 40 kansainvälistä yksikköä (KY) D-vitamiinia. Kesällä iholla muodostuu auringonvalon vaikutulsesta D3-vitamiinia. Tämän vuoksi auringonvalossa olevat hevoset eivät tarvitse rehustaan lisättyä D-vitamiinia. Kuitenkin talvella, jolloin auringonvaloa on vain hyvin vähän erityisesti pohjoisilla leveysasteilla, tulee D-vitamiinia lisätä päivittäiseen rehustukseen.&nbsp;</p>\r\n<p><strong>D-vitamiinin rooli elimistössä</strong><br />Elimistössä D-vitamiini muokataan tarvittaessa biologisesti aktiiviseen muotoon 1.25(OH)2D. Tämä molekyyli toimii hormonina, kohteena suolisto, munuaiset ja luusto. Se tehostaa kalsiumin imeytymistä, kalsiumin takaisin imeytymistä munuaisissa ja vaikuttaa sekä kalsiumin että fosforin siirtymiseen luustoon ja purkamiseen luustosta. Kalsiumaineenvaihdunnan lisäksi D-vitamiini vaikuttaa solujen kasvuun ja erilaistumiseen.</p>\r\n<p><strong>D-vitamiinin tarve</strong><br />Hevoset, jotka ovat auringon valossa useita tunteja päivittäin, saavat riittävästi D-vitamiinia auringosta, eikä erillistä D-vitamiinilisää pitäisi tarvita. Mutta hevosille, jotka saavat auringonvaloa rajoitetusti, NRC 2007 määrittelee rehun kautta saatavalle D-vitamiinille suosituksen, jotta riittävä D-vitamiinin määrä elimistössä säilyy:<br />- Täysikasvuisille hevosille ylläpitotasolla, valmennuksessa, tiineille ja imettäville tammoille ja siitosoriille astutuskaudella päivittäinen tarve on 6.6 KY D-vitamiinia/kg elopainoa. Tämä vastaa tyypillisesti tasoa 3000 - 4000 KY 500 kg painavalle hevoselle.<br />- Nuorelle kasvavalle hevoselle tarve on 22.2, 17.4, 15.9 ja 13.7 KY/kg elopainoa 0-6, 7-12, 13-18, ja 19-24 kuukauden iässä.<br />- Nuorelle valmennettavalle hevoselle tarve on 20 KY/kg elopainoa (yli 12 kuukauden ikäiselle).</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/vitamin-d-horse.png\" alt=\"vitamin-d-horse\" style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" /></p>\r\n<p><strong>D-vitamiini hevosten rehuissa</strong><br />Hevosten väkirehuseoksiin yleensä lisätään D3-vitamiinia. Pitoisuudet saattavat vaihdella, mutta ovat usein välillä 500 - 2000 ky/kg. Viljat sisältävät vain hyvin vähän tai ei lainkaan D-vitamiinia. Tuore ruoho, säilöheinä ja heinä sisältää D2-vitamiinia merkittävissä, mutta vaihtelevissa määrin. Yleisesti ruohon D-vitamiinin pitoisuus lisääntyy kasvuasteen edetessä, jolloin myöhään korjattu heinä sisältää enemmän D-vitamiinia kuin aikaisin korjattu. Kun säilöheinää tai heinää kuivataan auringossa, muodostuu enemmän D2-vitamiinia, kuivatusajasta riippuen.<br />D-vitamiinia ei tavallisesti anaysoida karkearehunäytteistä analyysin korkean hinnan vuoksi. Rehustusta suunniteltaessa hevosenomistajat voivat käyttää kirjallisuudesta löytyviä keskimääräisiä arvoja.&nbsp; PC-Horsen arvot ruohon, säilöheinän ja heinän D-vitamiinipitoisuudelle on lisätty Ballet et al., 2000 mukaan.</p>\r\n<p><strong>Taulukko 1. Keskimääräiset ruohon, säilöheinän ja heinän D-vitamiinipitoisuudet KY/kg KA (Ballet et al., 2000).</strong></p>\r\n<table border=\"1\" style=\"width: 550px; margin-left: auto; margin-right: auto;\" cellpadding=\"10\" align=\"left\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;</td>\r\n<td>Ruoho*</td>\r\n<td>Säilöheinä</td>\r\n<td>Heinä</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>D-vitamiini, KY/kg KA</td>\r\n<td>365</td>\r\n<td>440</td>\r\n<td>\r\n<p>1155</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><br />*Nurmi- ja palkokasvit</p>\r\n<p>Käyttämällä PC-Horsea ruokinnan suunnitteluun näet välittömästi kuinka paljon hevoset saavat D-vitamiinia päivittäin. Saat myös varoituksen, jos saanti on suositusten ulkopuolella. D-vitamiini on yksi elimistöön kertyvistä vitamiineista ja kertyy elimistön rasvakudokseen ja voi olla myrkyllinen saannin ollessa pitkäaikaisesti liian korkealla tasolla. PC-Horse varoittaa liiallisesta saannista.</p>\r\n<p><em>Reference:Ballet, N., J.C. Robert &amp; P.E.V. Williams. 2000. Vitamins in forages. page 399-431 In: Givens, D.I., E. Own, R.F.E. Axford &amp; H.M. Omed (Eds.). 2000. Forage evaluation in ruminant nutrition. CABI Publishing</em></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>What does this mean in practice?</strong></p>\r\n<p>Daily intake of roughage varies based on feed quality, production classes, individual appetite and each individual\'s place in the herd hierarchy. This means that we must observe horses in a herd closely and make corrections to the feed offered each individual at night-time or early morning to avoid some individuals growing too fat or too thin.</p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/manual/demos\"><strong><strong>Watch a video on using PC-Horse</strong></strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/news/new-feedlist\"><strong>See what feeds are included in the program´s ready-to-go feed list</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/articles/topic-of-the-month/other-topics\"><strong>Previous month articles can be found here</strong></a></p>\r\n<p><em><strong>Give us topic suggestions for future monthly articles</strong></em></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" alt=\"PCHlogo-Science\" width=\"165\" height=\"64\" /></p>\r\n<hr />','',1,616,'2014-09-22 10:47:20',62,'','2016-09-23 09:23:32',106,106,'2016-09-26 10:57:09','2014-10-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',8,138,'vitamin D for horses','Compound feeds for horses most often have added vitamin D3. The amounts added may vary, but are commonly between 500 and 2000 IU per kg.\r\nGrains contain very little or no vitamin D. Fresh grasses, haylage and hay contain vitamin D2 in significant, but varying amounts. In general, vitamin D levels in grass increase in the later stages of maturity, meaning that late cut grass will have more vitamin D than early cut grass. When hay or haylage are dried in the sun, more vitamin D2 will be formed, depending on the duration of exposure to sunlight.\r\nVitamin D is normally not analyzed in forage samples due to cost. In the planning of rations, horse owners therefore have to rely upon mean values given in the literature. In PC-Horse we use values for vitamin D in grass, haylage and hay according to Ballet et al., 2000.',1,873,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4163,4909,'Lokakuu 2014 - E-vitamiini ja seleeni suojaavat soluja  hapettumisvaurioilta','oct201490112-3','<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><span style=\"line-height: 107%;\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em>The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences institution. Dr. Dag Austbø and Dr. Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the continued development of PC-Horse and to secure that our calculations are based on established scientific data.</em></span></em></span></span></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"line-height: 107%; background-color: #ffffff;\">E-vitamiini ja seleeni toimivat yhdessä suojaten elimistön soluja hapettumisen aiheuttamilta vaurioilta. Matala seleenin saanti voidaan osittain korvata korkealla E-vitamiinin saannilla ja myös toisin päin, mutta ne eivät voi kokonaan korvata toisiaan. Seleenin puutos on jatkuva uhka alueilla, joissa maaperän seleenipitoisuus on matala, kuten Skandinaviassa ja Brittein saarilla. <br /></span></strong></span></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/selen-vitaminE.jpg\" alt=\"selen-vitaminE\" /></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\"><strong>Biologinen hapettuminen<br /></strong>Kaikki eläimet käyttävät ilman happea niin kutsuttuun biologiseen hapettumiseen orgaanisiin ravintoaineisiin, kuten rasvaan ja hiilihydraatteihin, sitoutuneen kemiallisen energian vapauttamiseen.&nbsp;&nbsp; Vapautunut energia käytetään elimistössä mm. lihassupistuksiin ja kasvuun ja sivutuotteena muodostuu hiilidioksidia ja vettä. Biologisessa oksidaatiossa muodostuu myös hyvin reaktiivisia vapaita radikaaleja. Jos näitä radikaaleja ei tuhota, ne vahingoittavat eläviä soluja, erityisesti niiden lipidejä ja valkuaisaineita. Tyydyttymättömät rasvahapot, jotka ovat solumembraanin päärakennusaineita, ovat erityisen herkkiä hapettumisen aiheuttamille vaurioille. <br /></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\"><strong>Antioksidantit<br /></strong>E-vitamiini ja seleeni toimivat <em>antioksidantteina</em> estämällä näitä solujen vaurioita, mitä aina tapahtuu osana energiaa ravinnosta vapauttavassa oksidatiivisessa prosessissa. <br /></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\"><span style=\"text-decoration: underline;\">E-vitamiini</span> (alfatokoferoli) on rasvaliukoinen vitamiini. Se toimii lipideistä koostuvassa solujen membraaneissa estäen vapaita radikaaleja vaurioittamasta näitä solurakenteita.&nbsp;</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\"><span style=\"text-decoration: underline;\">Seleeni</span> on vesiliukoinen hivenaine, jota tarvitaan hyvin pieniä määriä (katso alta). Seleeni on osa solunsisäistä entsyymiä, glutationiperoksidaasia, joka ehkäisee vapaiden radikaalien muodostumista ja auttaa tuhoamaan solussa hapettuneita lipidejä (peroksideja). <br /></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\">E-vitamiinin ja seleenin tarve on esitetty seuraavassa taulukossa<span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\"> NRC-2007</span> suositusten mukaisesti.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\"><strong><span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">E-vitamiinin tarve<br /></span></strong>Alla esitetty E-vitamiinin tarve perustuu <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\"></span><span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\"></span><span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\"></span> NRC-2007*:n suosituksiin. E-vitamiinin määrä on esitetty kansainvälisinä yksiköinä (KY) ja tarve KY/kg elopainoa päivässä. 1 KY vastaa 1 mg vitamiinia.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><em>Taulukko 1. Päivittäinen E-vitamiinin tarve, KY/kg elopainoa.&nbsp;</em></span></p>\r\n<table border=\"1\" class=\"Rutenettabell4-uthevingsfarge61\" style=\"border-collapse: collapse;\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-width: 1pt medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: white;\">Hevostyyppi</span></strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: white;\">E-vitamiinin tarve, KY/kg elopainoa<br /></span></strong></span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Joutilas (ylläpito) </strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Valmennettavat hevoset<br /></strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.6 – 2.0 </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Tiine tamma<br /></strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Imettävä tamma<br /></strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">2.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Kasvava hevonen<br /></strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">2.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Oriit siitoskaudella<br /></strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.6</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\">E-vitamiini on suhteellisen myrkytön ja kohtuulliset yliannostukset eivät aiheuta negatiivisia vaikutuksia.<br /></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\"><strong><span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">Seleenin tarve<br /></span></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">NRC 2007* antaa seleenin suosituksen mg/kg kuiva-ainetta päivittäisessä rehuannoksessa.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><em>Taulokko 2. Päivittäinen seleenin tarve, mg/kg ka rehuannoksessa.</em></span></p>\r\n<table border=\"1\" class=\"Rutenettabell4-uthevingsfarge61\" style=\"border-collapse: collapse;\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-width: 1pt medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: white;\">Hevostyyppi<br /></span></strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: white;\">Seleenin tarve, mg/kg ka<br /></span></strong></span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Joutilas (ylläpito) </strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Valmennettavat hevoset<br /></strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Tiine tamma<br /></strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Imettävä tamma<br /></strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Kasvava hevonen<br /></strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Oriit siitoskaudella<br /></strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><em>Kuiva-aineen määrä rehustuksessa erityyppisille hevosille on laskettu olettaen rehunsyönnin olevan<span style=\"background-color: #ffffff;\"> 2.5% elopainosta raskaassa ja erittäin raskaassa valmennuksessa oleville hevosille, imettäville tammoille ja kasvaville hevosille; 2.25% elopainosta keskiraskaassa valmennuksessa ja 2.0% elopainosta muille hevosryhmille.<br /></span></em></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\">Seleeni on erittäin myrkyllistä ja yliannostusta tulee välttää. <br /></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\"><strong>E-vitamiinin lähteet<br /></strong>Tuore, kasvava ruoho sisältää 100 – 400 KY E-vitamiinia/kg kuiva-ainetta. E-vitamiinin pitoisuus laskee kasvuasteen edetessä. Nurmikasvipitoinen heinä ja säilöheinä sisältävät E-vitamiinia 20 – 60 KY/kg ka ja määrä laskee varastointiajan myötä. Kaura ja ohra tavallisesti sisältävät E-vitamiinia noin 20 KY/kg KA.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\">Hevosten väkirehuseoksiin yleensä lisätään E-vitamiinia. Tavallisesti pitoisuudet ovat tasolla 400 – 600 KY/kg.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\"><strong>Seleenin lähteet<br /></strong>Iso-Britanniassa ja Skandinaviassa viljeltyjen karkearehujen ja viljojen seleenipitoisuus on tavallisesti matala. Tämän vuoksi hevosten omistajien tulee täyttää seleenin tarve väkirehuseosten ja kivennäisrehujen avulla. Hevosten väkirehuseokset tavallisesti sisältävät seleeniä tasolla 0.4 – 0.6 mg/kg.<br /></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\"><strong>Mitä tapahtuu, jos seleenistä ja E-vitamiinista on puutetta rehustuksessa <br /></strong>Seleenin ja E-vitamiinin puutokset ovat harvinaisia lukuunottamatta alle kuukauden ikäisiä varsoja. Tämä on seurausta tamman liian vähäisestä seleenin saannista tiineysaikana tai tamman riittämättömästä seleenin ja/tai E-vitamiinin saannista imetyskaudella. Yleisin seleenin ja E-vitamiinin puutteesta johtuva sairaus varsoilla on lihasrappeuma. Lievät joko seleenin tai E-vitamiinin puutokset laskevat immuunivastetta tulehdustaudeille ja yhdessä seleenin puutoksen kanssa, hidastavat kasvua.<br /></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\"><strong>Mistä tiedät onko E-vitamiini ja seleenin saanti hevosesi rehustuksesta riittävää?<br /></strong>Jotta voit tietää rehustuksen E-vitamiini- ja seleenipitoisuuden, täytyy tehdä joitakin laskelmia. PC-Horsessa tämä tapahtuu helposti ja nopeasti. PC-Horse laskee hevosesi yksilöllisen E-vitamiinin ja seleenin saannin aiemmin ohjelmaan lisäämiesi tietojen perusteella.<span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\"></span> E-vitamiinin ja seleenin pitoisuudet on lisätty kaikkiin rehuluettelon rehuihin. Käyttämällä PC-Horsea näet välittömästi rehustusta suunnitellessasi miten hyvin tarpeet täyttyvät<span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\"></span><span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\"></span>. Ohjelma varoittaa, jos rehustuksessa on puutetta ja varoittaa, kun mahdollisesti myrkyllistä seleeniä on ylimäärin.<span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\"><br /></span></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\">*NRC 2007. Nutrient Requirements of Horses, sixth revised edition. National Academic Press, Washington, D.C., USA.</span></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>What does this mean in practice?</strong><br />Daily intake of roughage varies based on feed quality, production classes, individual appetite and each individual\'s place in the herd hierarchy. This means that we must observe horses in a herd closely and make corrections to the feed offered each individual at night-time or early morning to avoid some individuals growing too fat or too thin.</p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/manual/demos\"><strong><strong>Watch a video on using PC-Horse</strong></strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/news/new-feedlist\"><strong>See what feeds are included in the program´s ready-to-go feed list</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/articles/topic-of-the-month/other-topics\"><strong>Previous month articles can be found here</strong></a></p>\r\n<p><em><strong>Give us topic suggestions for future monthly articles</strong></em></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" alt=\"PCHlogo-Science\" width=\"165\" height=\"64\" /></p>\r\n<hr />','',1,616,'2014-09-22 10:47:20',62,'','2016-08-21 10:29:45',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-09-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',10,152,'vitamin E, Selenium','Vitamin E and selenium function jointly in protecting body cells from oxidation-induced damage. Low levels of selenium can partly be replaced by higher levels of vitamin E and vice versa, but they can never totally replace each other. Selenium deficiency is a constant threat where soils are low in selenium, as in Scandinavia and the British Isles.',1,826,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4164,4910,'Syyskuu 2014 - Mitä karkearehulaatua minun tulisi ostaa hevoselleni?','sept201472070-3','<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em>The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences institution. Dr. Dag Austbø and Dr. Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the continued development of PC-Horse and to secure that our calculations are based on established scientific data.</em></span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt;\">Karkearehua hankittaessa on tärkeää ostaa juuri kyseessä oleville hevosille sopivaa laatua. Helposti lihoville hevosille ja poneille tulisi syöttää vähemmän energiaa sisältävää rehua kuin nuorille hevosille, siitostammoille ja valmennettaville hevosille. Valitsemme sitten heinän tai säilöheinän, on ravintoainekoostumus ja hygieeninen laatu oleellisen tärkeitä tekijöitä.</span></em></p>\r\n<p>Hevosten rehustuksessa tulisi olla vähintään 1.5 kg ka karkearehua/100 elopaino kg:a. Tämä on tärkeää sekä normaalien ruoansulatuskanavan toimintojen ylläpitämiseksi että hevosen hyvinvoinnille. Jos hevonen ei saa pureskella riittävän pitkään, jää mahan täyteisyyden tunne vajaaksi ja hevonen on tyytymätön.<br />Valitse rehu, jonka energiapitoisuus on skaalan matalammasta päästä helposti lihoville hevosille. Nämä rehut tarjoavat riittävästi pureskeltavaa ilman liiallista nousua energiansaannissa. Valmennettavat hevoset taas tarvitsevat mieluumminen runsaasti energiaa sisältävää karkearehua. Ruokkimalla parhaat karkearehut valmennettaville hevosille, voimme kattaa suuremman osan tarpeesta karkearehulla ja vähentää vähirehujen päivittäistä käyttömäärää. Tällä voi olla positiivinen vaikutus terveyteen ja hyvinvointiin sellaisilla hevosilla, joilla on korkea energiantarve, ja tietyissä tapauksissa parantaa suoritustasoa.<br /><br /><img src=\"images-joomla/stories/seasons/hay_vs_ensilage.jpg\" alt=\"hay vs ensilage\" width=\"550\" height=\"428\" /></p>\r\n<p>Heinä on kuivaa (noin 15% vettä ja 85% kuiva-ainetta, KA), kun taas säilöheinien vesipitoisuus voi vaihdella laajastikin (kuiva-ainepitoisuus välillä 60% ja 75% on yleistä). Koska juuri kuiva-aine sisältää energiaa ja ravintoaineita, eikä vesi, tulee aina vertailla eri rehuerien ravintoainekoostumuksia kuiva-ainekiloa, eikä tuorepainoa kohti. Samoin kaikki arviot sopivasta karkearehun määrästä tulee tehdä kuiva-ainepitoisuuden pohjalta, eikä kiloperusteisesti, eri kosteuspitoisuuden omaaville karkearehuille.</p>\r\n<p><strong>Käytännön esimerkki</strong><br />Yllämainitun mukaisesti on selvää, että 7 kg heinää saava hevonen saa enemmän kuiva-ainetta kuin hevonen, joka saa 7 kg säilöheinää. Ero riippuu siitä, kuinka kosteaa säilöheinä on (KA %). Oletetaan, että heinän kuiva-ainepitoisuus on 85 % ja säilöheinän 60 %:</p>\r\n<p>7 kg heinää vastaa 7 x 0,85 = 5.95 kg kuiva-ainetta.<br />7 kg säilöheinää vastaa 7 x 0,60 = 4.2 kg kuiva-ainetta.</p>\r\n<p>Tämä esimerkki näyttää, että 7 kg heinää saanut hevonen sai lähes 2 kg enemmän kuiva-ainetta kuin 7 kg säilöheinää saanut hevonen. Tämä tarkoittaa myös sitä, että 60 % kuiva-ainetta sisältävää säilöheinää tulee antaa noin 10 kg, jotta rehustuksen kuiva-ainemäärä vastaa 7 kg:a heinää!&nbsp;</p>\r\n<p><strong>Osta analysoitua karkearehua</strong><br />Karkearehuanalyysi on hyvä apu, kun päätät hevostesi ruokinnasta. Ylläolevan mukaisesti on oleellista miettiä ravintoainekoostumusta kuiva-ainepitoisuuden pohjalta. Muussa tapauksessa voit maksaa kalliista vedestä ilman ravintoainepitoisuutta! <br />Kun saat laskelmat tehtyä oikein, toimii joko heinä tai säilöheinä erinomaisena rehuna eläimillesi. Alla joitakin yleisiä suosituksia karkearehun laadusta erityyppisille hevosille.</p>\r\n<p><strong>Suositukset:<br /><br />Vähän liikkuvat helposti lihovat ponit ja hevoset:</strong> Sopiva karkearehu sisältää sulavaa energiaa maksimissaan 8.3 MJ eikä mielellään raakavalkuaista yli 112 g/ kg KA. Tämän tyyppistä karkearehua voimme ruokkia kohtuullisia määriä ilman suurta riskiä lihomiseen.</p>\r\n<p><strong>Kevyessä valmennuksessa ja levossa olevat ponit ja hevoset:</strong> Karkearehun energiapitoisuus 8.4 - 9.4 MJ eikä mielellään raakavalkuaista yli 133 g/kg KA.</p>\r\n<p><strong>Kevyessä ja keskiraskaassa valmennuksessa olevat ponit ja hevoset:</strong> karkearehun energiapitoisuus 9.5 - 11.7 MJ eikä mielellään raakavalkuaista yli 158 g/kg KA.</p>\r\n<p><strong>Raskaassa valmennuksessa olevat ponit ja hevoset:</strong> Raskaassa valmennuksessa hevosilla on korkea energiantarve. Karkearehun tulisi sisältää sulavaa energiaa vähintään 12.0 MJ eikä mielellään raakavalkuaista yli 175 g/kg ka. Sopivilla määrillä (vähintään 1.5 kg KA/100 kg elopainoa!) saavat hevoset merkittävän osan energiastaan karkearehusta ja voit käyttää PC-Horsea laskiessasi tarvittavan väkirehumäärän tasapainoisen rehustuksen muodostamiseen.</p>\r\n<p><strong>Nuoret hevoset ja siitostammat:</strong> Sopiva karkearehu sisältää energiaa vähintään 10.7 MJ ja raakavalkuaista yli 128 g/kg ka. Nuorille hevosille ja tiineyden lopulla oleville tammoille on erittäin tärkeää varmistaa, ettei valkuaispitoisuus ole liian matala.</p>\r\n<p><strong>Rehuanalyysin lisääminen PC-Horseen</strong><br />Norjassa ja Ruotsissa Eurofins tarjoaa karkearehun analyysituloksen sekä pdf-tiedostona, jonka voi tulostaa, että tietokoneelle ladattavana xml-tiedostona. Tietokoneella luettavan tiedoston voi automaattisesti tuoda PC-Horseen, jolloin voit käyttää analysoituja arvoja tehdessäsi ruokintalaskelmia. Saamme toivottavasti mahdollisimman pian samanlaisen järjestelyn karkearehua analysoivien laboratorioiden kanssa Iso-Britanniaan ja Irlantiin</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>What does this mean in practice?</strong><br />Daily intake of roughage varies based on feed quality, production classes, individual appetite and each individual\'s place in the herd hierarchy. This means that we must observe horses in a herd closely and make corrections to the feed offered each individual at night-time or early morning to avoid some individuals growing too fat or too thin.</p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/manual/demos\"><strong><strong>Watch a video on using PC-Horse</strong></strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/news/new-feedlist\"><strong>See what feeds are included in the program´s ready-to-go feed list</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/articles/topic-of-the-month/other-topics\"><strong>Previous month articles can be found here</strong></a></p>\r\n<p><em><strong>Give us topic suggestions for future monthly articles</strong></em></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" alt=\"PCHlogo-Science\" width=\"165\" height=\"64\" /></p>\r\n<hr />','',1,616,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2016-08-26 04:14:16',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-08-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',9,169,'forage dry matter','In rations for horses there should be at least 1.5 kg forage dry matter per 100 kg body weight. This is important for the normal functioning of the intestinal system and for the horse to get enough chewing-time to feel satiated and happy. For horses that tend to get fat, we must select forage with lower energy content so they can eat enough without growing fat. For horses in training it is the opposite. They should get enough roughage in the ration but it should also have a higher energy content. This means that we can reduce the overall amount of concentrate in the ration which in turn can have a positive effect on health and well-being and, in many cases, lead to better performance.',1,794,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4165,4911,'Elokuu 2014 - Hevoset tarvitsevat suolaa!','aug201480389-3','<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em>The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences institution. Dr. Dag Austbø and Dr. Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the continued development of PC-Horse and to secure that our calculations are based on established scientific data.</em></span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><em><img src=\"images-joomla/stories/seasons/sunhorse.jpg\" alt=\"sunhorse\" width=\"200\" height=\"133\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" alt=\"saltsten\" width=\"200\" height=\"133\" /></em></p>\r\n<p><em>On kesä ja elokuu. Kuumuuden vuoksi hevosesi tarvitsee enemmän suolaa, erityisesti raskaassa valmennuksessa. Vajaus elimistön nestemäärässä vaikuttaa nopeasti hevosen suoritustasoon.&nbsp;</em></p>\r\n<p>Elimistössä oleva vesi, jota on 60-70% elopainosta, sisältää noin 10 g liuenneita suoloja (kivennäisaineita) litraa kohti. Suolat vaikuttavat tehokkaasti elimistön nesteiden toiminnallisiin ominaisuuksiin.&nbsp; Kun suolat ovat liuenneet veriplasmaan ja solunesteeseen, kutsumme niitä ioneiksi tai elektrolyyteiksi. Sekä vesi että elektrolyytit säätelevät veden juontia ja nestetasapainoa. Elimistön pääelektrolyytit ovat natrium (Na), kalium (K) ja kloori (Cl). Hevonen saa kivennäiset rehustaan. Kasvien luontaisesti sisältämien kivennäisten lisäksi useissa tilanteissa tulee rehustukseen lisätä kivennäisiä erikseen, jotta kivennäistasapaino saavutetaan. Sopivia vaihtoehtoja ovat väkirehuseokset, kivennäisrehut ja suola. Tavallinen ruokasuola on kemialliselta muodoltaan NaCl, ja sisältää näin natriumia ja klooria. Kun annamme hevoselle tarvittavan määrän suolaa, olemme täyttäneet tarpeen kahdelle kolmesta tärkeästä elektrolyytistä.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/Na-Req.png\" alt=\"Na-Req\" width=\"556\" height=\"447\" /></p>\r\n<p>Kaavio näyttää natriumin tarpeen grammaa/päivä (siniset pylväät). Punaiset pylväät näyttävät kuinka paljon suolaa (natriumkloridia) tarvitaan täyttämään tämä tarve eri rasitustasoilla. Päivittäisen suolan saannin tulee lisääntyä ylläpitotasolla tarvittavasta 30 grammasta yli 120 grammaan kovassa rasituksessa. Laskelmat vastaavat kesäkautta 500 kg painavalla hevosella. Talvella tarve on yleensä pienempi, koska hien mukana poistuu vähemmän natriumia ja klooria.<br /> <br /> Entä kalium? Emme lisää kaliumia rehustukseen suolaa antamalla. Kaliumia on kuitenkin runsaasti karkearehussa, säilöheinässä ja heinässä. Karkearehujen kaliumpitoisuus on tyypillisesti 20 - 30 g/kg kuiva-ainetta.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/K-Req.jpg\" alt=\"K-Req\" width=\"510\" height=\"358\" /></p>\r\n<p>Kaavio näyttää kaliumin tarpeen nousevan ylläpitotason 25 grammasta/päivä 50 grammaan/päivä kovassa rasituksessa. Kun hevonen saa riittävästi karkearehua (PC-Horse opastaa tässä), täyttyy kaliumin tarve hyvällä marginaalilla. Tämän vuoksi vain erittäin harvoin tarvitaan lisäkaliumia, yksi esimerkki on matkaratsastuksen aikana.<br /> <br /> Yhteenvetona voidaan todeta, että käytännössä suolaa tulee lisätä rehustukseen huomattavia määriä erityisesti kesäaikaan raskaassa valmennuksessa oleville hevosille.<br /> <br /> Valmennettaville hevosille suolakivi karsinassa ei yleensä riitä. Tässä tilanteessa useimmat hevoset eivät saa riittävästi suolaa. On parempi lisätä suolaa (rakeista tai tavallista ruokasuolaa) suoraan rehuun, mieluiten väkirehuannoksen joukossa. Laitumella oleville siitostammoille ja nuorille hevosille riittää vapaasti saatavilla oleva suolakivi täyttämään natriumin tarpeen.</p>\r\n<p><br /> Voit varmistaa riittävän natriumin (suolan) saannin PC-Horsen avulla. Kun olet määritellyt hevosesi, muista lisätä suola muiden rehujen lisäksi. Kaikki rehut tuovat lopulliseen rehuannokseen natriumia ja klooria. Tämän vuoksi on parasta lisätä suola lopuksi kun muiden rehujen määrä on kunnossa. Valitse kohta \"Suola\" (sininen, kun valittuna) ja klikkaa nuolta ylöspäin lisätäksesi määrää lopullisessa rehustuksessa kunnes natriumin palkki muuttuu vihreäksi (kuva). Onnittelut: suolatasapaino on kunnossa ja suolan saanti riittävä!</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/Sodium_Help.png\" alt=\"Sodium_Help\" width=\"550\" height=\"294\" /></p>\r\n<p>&nbsp;PC-Horse sisältää erityistyökalun laiduntaville. Kun valittuna on hevonen ja rehutuksessa laidunruoho, voit valita toiminnon: Laiduntaa. Lisäät kuinka monta tuntia hevonen päivittäin laiduntaa, sekä laitumella olevan ruohon määrän ja laadun. Näiden tietojen perusteella ohjelma laskee hevosen oletetun syöntimäärän ja kuinka hyvin se täyttää ravintoaineiden tarpeen.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>What does this mean in practice?</strong><br />Daily intake of roughage varies based on feed quality, production classes, individual appetite and each individual\'s place in the herd hierarchy. This means that we must observe horses in a herd closely and make corrections to the feed offered each individual at night-time or early morning to avoid some individuals growing too fat or too thin.</p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/manual/demos\"><strong><strong>Watch a video on using PC-Horse</strong></strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/news/new-feedlist\"><strong>See what feeds are included in the program´s ready-to-go feed list</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/articles/topic-of-the-month/other-topics\"><strong>Previous month articles can be found here</strong></a></p>\r\n<p><em><strong>Give us topic suggestions for future monthly articles</strong></em></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" alt=\"PCHlogo-Science\" width=\"165\" height=\"64\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp; <span class=\"article_separator\"><br /></span></p>','',1,616,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2016-08-25 05:38:46',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-07-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',8,159,'horses and salt','We have come to August, and it is summer. This means that your horses need more salt because of the heat, particularly when exercised heavily. A reduction in the fluid volume of the body quickly impairs the performance of horses.\r\n\r\nThe water in the body, which constitutes 60-70% of body weight, has about 10 grams of dissolved salts (minerals) per liter. The salts contribute in an essential way to the functional properties of the body fluids. When salts are dissolved in blood plasma and cell fluid we refer to them as ions or electrolytes. Water intake and fluid balance is regulated both by the water and the electrolytes. The main electrolytes in the body are sodium (Na), potassium (K) and chlorine (Cl). The horse gets its minerals through the feed. In addition to the minerals that occur naturally in plant material, we must in many situations supplement the diet to obtain mineral balance. Concentrates, mineral mixtures and additional salt supplements are used. Common cooking salt has the chemical formula NaCl, and thus consists of sodium and chlorine. When we give a horse the required amount of salt in the ration, we have covered two of the three major electrolytes.',1,1032,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4166,4912,'Heinäkuu 2014 - Hevoset laitumella','july-201459877','<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em>The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences institution. Dr. Dag Austbø and Dr. Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the continued development of PC-Horse and to secure that our calculations are based on established scientific data.</em></span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p>Kesä on laiduntamisen aikaa ja meidän tulee tarkkailla miten hevoset voivat ja kuinka hyvin laidunruohon laatu ja määrä sopii hevosille. Ideaalisessa tapauksessa laidunruoho riittää kattamaan hevosen ravitsemukselliset tarpeet. Heikko laidun johtaa hevosten laihtumiseen ja hyvä puolestaan lopulta lihottaa hevosia. Jälkimmäinen on useammille yleisempi ongelma.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/bete3.jpg\" alt=\"bete3\" width=\"550\" height=\"413\" /></p>\r\n<p>Kun hevoset ovat laitumella yötä päivää, voivat ne tehokkaasti laiduntaa 15-17 tuntia vuorokaudessa. Tämä tarkoittaa, että hevoset laiduntavat lähes koko päivän pitäen välillä lyhyempiä tai pidempiä taukoja. Kuumaan aikaa pidemmät tauot pidetään keskellä päivää ja tehokkainta laidunnus on aamulla, illalla ja yön tunteina.</p>\r\n<p><strong>Kuinka paljon hevonen syö laiduntaessaan?</strong><br />Jotta voimme laskea hevosen syömän rehumäärän, meidän tulee arvioida ensin syöty kuiva-ainemäärä. Laidunruoho sisältää noin 80 % vettä ja 20 % kuiva-ainetta. Keskimääräisillä laitumilla voimme olettaa hevosen syövän ruohoa 2 kg ka/100 kg elopainoa (2 % elopainosta). Tämä tarkoittaa, että 500 kg painava hevonen syö noin 10 kg kuiva-ainetta päivittäin, vastaten 50 - 60 kg tuoretta ruohoa. Hyvälaatuisella laitumella hevonen saattaa syödä tätä enemmän, usein jopa kg ka/100 kg elopainoa (3 % elopainosta). Heikkolaatuisilla vain vähän ruohoa sisältävillä laitumilla syöntimäärä on huomattavasti pienempi.</p>\r\n<p><strong>Kuinka paljon ravintoainetarpeesta täyttyy hevosen laiduntaessa?</strong><br />Jos arvioimme hevosen syömän rehumäärän laitumella ja ruoholle tiedetään luotettavasti ravintoainekoostumus, voimme laskea kuinka suuri osa ravintoaineiden tarpeesta täytyy laiduntaessa. Hyvällä laitumella hevosen syödessä ruohoa 3 kg ka/100 kg elopainoa on energiansaanti noin 2.5-3 kertainen ylläpitotason tarpeesta ja valkuaisen saanti noin 3 - 4 kertainen ylläpitotasosta. Tämän seurauksena hevonen voi hyvällä laitumella lihoa suhteellisen runsaasti kesäkuukausien aikana. 500 kg painavalle hevoselle tämä voi tarkoittaa 35 kg:n painonnousua yhden kuukauden aikana.</p>\r\n<p><br />Vastaava esimerkki keskimääräisellä laitumella olevalle hevoselle, joka syö ruohoa 2 kg ka/100 kg elopainostaan: energiansaanti vastaa 1.5-2 kertaisesti ylläpitotarpeesta ja valkuaisen saanti noin 4 - 2.5 kertaisesti ylläpitotarpeesta. 500 kg hevoselle tämä voi tarkoittaa 12 - 18 kg: painonnousua yhden kuukauden aikana.</p>\r\n<p>Jos hevonen keskimääräisellä laitumella syö ruohoa ainoastaan 1.5 kg ka/100 kg elopainoa, saa se energiaa 1-1.3 kertaisesti ylläpitotarpeesta ja valkuaista 2.5-3 kertaisesti ylläpitotarpeeseen verrattuna. Tässä tapauksessa hevonen ei liho paljon kesän aikana.</p>\r\n<p>Nämä esimerkit perustuvat olettamukseen, että laidunruoho on hyvälaatuista. Jos ruoho on korsiintunutta ja ylikasvanutta, laskevat ravintoainepitoisuudet ja hevoset syövät vähemmän. Kuivina kausina laitumen laatu voi heiketä nopeasti ja sen vaikutusta hevosten kuntoon tulee seurata tarkoin. Parasta on, kun käytettävissä on useita laidunlohkoja, jolloin voi välttää tiettyjen alueiden ylilaidunnusta. Laidunlohkojen vaihtaminen mahdollistaa myös vanhaksi päässeen ruohon niittämisen, jolloin tuore ruoho pääsee kasvamaan.</p>\r\n<p><strong>Onko laitumen laatu oikea hevosellesi?</strong><br />Ylläolevien esimerkkien mukaisesti voi hyvälaatuinen laidun lihottaa hevosia. Jos vaihtoehtoisia laitumia ei ole tarjolla, tulee laidunnusaikaa rajoittaa. Täysikasvuiset levossa olevat hevoset saattavat voida paremmin, kun ne laitetaan vähemmän intensiivisesti viljellyille laitumille sisältäen metsää, puistoa tai vuoristoalueilla. Varsalliset tammat tulee aina olla hyvällä laitumella, sillä ne tuottavat maitoa. Myös varsat tarvitsevat ravitsevan laitumen.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/44-images/44-grazingwindow.png\" alt=\"44-grazingwindow\" width=\"414\" height=\"233\" /></p>\r\n<p>&nbsp;PC-Horse sisältää työkalun laidunruokintaan. Valittuasi hevosen ja lisättyäsi laidunruohon käyttämiisi rehuihin, voit klikata päälle asetuksen \"Laiduntaa\". Tämän jälkeen voit lisätä hevosen päivittäisen laidunnusajan sekä laitumella olevan ruohon määrän ja laadun. Ohjelma laskee näiden tietojen perusteella hevosen syömän rehumäärän ja kuinka hyvin se täyttää ravitsemukselliset tarpeet.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>What does this mean in practice?</strong><br />Daily intake of roughage varies based on feed quality, production classes, individual appetite and each individual\'s place in the herd hierarchy. This means that we must observe horses in a herd closely and make corrections to the feed offered each individual at night-time or early morning to avoid some individuals growing too fat or too thin.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/manual/demos\"><strong><strong>Watch a video on using PC-Horse</strong></strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/news/new-feedlist\"><strong>See what feeds are included in the program´s ready-to-go feed list</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/articles/topic-of-the-month/other-topics\"><strong>Previous month articles can be found here</strong></a></p>\r\n<p><em><strong>Give us topic suggestions for future monthly articles</strong></em></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" alt=\"PCHlogo-Science\" width=\"165\" height=\"64\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp; <span class=\"article_separator\"><br /></span></p>','',1,616,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2016-08-26 03:43:19',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-06-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',10,173,'pasture, horses at pasture','How much will a horse eat when grazing?\r\nTo calculate how much horses eat at pasture, we must estimate the amount of dry matter they eat. Pasture grass contains about 80% water and 20% dry matter. On medium quality pastures, we can expect a horse to eat an amount of grass equivalent to 2 kg dry matter per 100 kg body weight (2% of body weight). This means that a horse of 500 kg body weight will eat about 10 kg dry matter daily, corresponding to 50-60 kg of grass. On good quality pasture a horse can eat more than this, often up to 3 kg dry matter per 100 kg body weight (3% of body weight). On low quality pastures with little grass, intake will be considerably less.',1,981,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4167,4913,'Kesäkuu 2014 - Siitostammojen kriittinen vaihe','june201424911-3','<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em>The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences institution. Dr. Dag Austbø and Dr. Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the continued development of PC-Horse and to secure that our calculations are based on established scientific data.</em></span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/misstheboatmedfoal.jpg\" alt=\"misstheboatmedfoal\" width=\"550\" height=\"413\" /></p>\r\n<p><em>Kevät ja aikainen kesä on kriittistä aikaa siitostammoille. Tänä aikana ne varsovat ja maidontuotanto alkaa. Samaan aikaan ne siemennetään uudelleen ja toivottavasti tiinehtyvät. Parhaan tuloksen kuten terveen hyvin kehittyvän varsan ja hyvin maitoa tuottavan siitostamman saavuttamiseksi tulee omistajien huolehtia tasapainoitetusta rehustuksesta ja hyvin sulavasta rehusta.<br /></em></p>\r\n<p>Ravintoaineiden tarve vaihtelee siitostamman elämän eri vaiheiden aikana. Ennen siemennystä tamman ravitsemuksellinen tarve vastaa ylläpitotason tarvetta ellei tammaa valmenneta tai käytetä muuhun työhön. Tiineyden ensimmäisen 7 kuukauden aikana ravintoaineiden tarve lisääntyy hyvin vähän, sillä sikiö kasvaa melko hitaasti tänä aikana. Tiineyden viimeisellä kolmanneksella sikiön kasvu kuitenkin nopeutuu ja ravintoaineiden tarve lisääntyy asteittain tiineyskuukausien 8 - 11 aikana. Tämän seurauksena energiantarve juuri ennen varsomista on noin 30 % korkeampi kuin ylläpitotasolla. Vastaavasti myös muiden ravintoaineiden tarve kasvaa ja valkuaisen, kalsiumin ja fosforin tarve lisääntyy 75 -85 % yli ylläpitotasotarpeen.</p>\r\n<p>Maidontuotanto nousee nopeasti varsomisen jälkeen saavuttaen maksimitason 3-4 viikon jälkeen. Maidontuotannon ollessa korkeimmillaan, tuottaa tamma maitoa päivittäin noin 3 litraa/100 kg elopainoa.&nbsp; Ylläpitotasoon verrattuna on energiantarve nyt kaksinkertainen ja valkuaisen, kalsiumin ja fosforin tarve lähes kolminkertainen. On helppo ymmärtää, että tämä asettaa korkeat vaatimukset rehujen laadulle ja rehutuksen koostumukseen.</p>\r\n<p>Ravitsemuksellinen tila vaikuttaa hedelmällisyyteen.<br />Varsomisen jälkeen tamman tulee tuottaa maitoa varsalleen ja lisäksi saada tarvittava energia tullakseen kiimaan noin 9 päivää varsomisen jälkeen (varsakiima) ja tämän jälkeen uudelleen 30 päivää varsomisesta, jos ei ole tiinehtynyt varsakiimaan.</p>\r\n<p>Jos tamma on laiha tai se ei ole saanut kunnollista rehua varsomisen jälkeen, heikkenee sekä kiiman voimakkuus että tamman kyky kehittää hedelmöittyneestä munasolusta terve sikiö. Tämän vuoksi on tärkeää ruokkia tammaa riittävästi tiineyden lopulla ja pitää tamma sopivassa lihavuuskunnossa varsomishetkellä.</p>\r\n<p>Riittävä energian- ja valkuaisen saanti tulee turvata myös silloin, kun tamma lähetetään oriin luo astutettavaksi. Sekä ravitsemuksellinen että ympäristön aiheuttama stressi vaikuttaa negatiivisesti tamman hedelmällisyyteen. Varsalliset tammat ovat erityisen herkkiä ja helposti stressaavia uudessa ympäristössä. On hyvä nähdä ylimääräistä vaivaa, jotta voi luoda parhaat olosuhteet tammoille ja varsoille, mieluiten laitumella. </p>\r\n<p>Kun tamma ja varsa jätetään kesäksi laitumelle, olettavat useimmat ihmiset laidunruohon kattavan ravintoaineiden tarpeen. On kuitenkin hyvin tärkeää seurata hevosia tarkoin laidunkauden aikana. Ovatko tammat hyvässä lihavuuskunnossa? Onko kasvuston laatu heikkenemässä tai määrä vähenemässä? Siitostammoilla ja varsoilla on korkea ravintoaineiden tarve ja nillä tulee olla parhaat laitumet ja lisäksi vapaasti tarjolla oleva suolakivi, usein hivenainelisällä.</p>\r\n<p>Käytä PC-Horsea tasapainottamaan tamman ruokinta<br />Tamman ravintoaineiden tarve vaihtelee vuoden aikana. PC-Horse ohjelma auttaa suuresti siitotammojen ravintoainetasapainon varmistamisessa. Kun lisäät astutuspäivämäärän, pitää PC-Horse huolta tiineyden etenemisestä ja laskee ravintoaineiden tarpeen tätä vastaavasti. Varsomisen jälkeen tulee muistaa muuttaa tamman määritelmä tiineestä imettäväksi ja lisätä varsomispäivämäärä. Tämän jälkeen PC-Horse laskee tamman ravintoainetarpeen oletetun maidontuotantomäärän mukaisesti ja voit muuttaa ruokintaa vaihtelevien olosuhteiden mukaan. </p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>What does this mean in practice?</strong><br />Daily intake of roughage varies based on feed quality, production classes, individual appetite and each individual\'s place in the herd hierarchy. This means that we must observe horses in a herd closely and make corrections to the feed offered each individual at night-time or early morning to avoid some individuals growing too fat or too thin.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/manual/demos\"><strong><strong>Watch a video on using PC-Horse</strong></strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/news/new-feedlist\"><strong>See what feeds are included in the program´s ready-to-go feed list</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/articles/topic-of-the-month/other-topics\"><strong>Previous month articles can be found here</strong></a></p>\r\n<p><em><strong>Give us topic suggestions for future monthly articles</strong></em></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" alt=\"PCHlogo-Science\" width=\"165\" height=\"64\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp; <span class=\"article_separator\"><br /></span></p>','',1,616,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2016-08-26 13:02:42',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-05-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',8,199,'broodmare feeding, feeding the broodmare','Spring and early summer are a critical period for broodmares. During this time, they give birth and start lactation (milk production). In the same period, they are also covered again and hopefully become pregnant. To obtain the best of results, i.e. a healthy foal with good overall development, and a broodmare that milks well and becomes pregnant again when covered, owners must provide a well-balanced and highly digestible ration.',1,741,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4168,4914,'Toukokuu 2014 - Tarvitsevatko hevoset erilaisia täydennysrehuja?','may201447116-3','<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em>The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences institution. Dr. Dag Austbø and Dr. Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the continued development of PC-Horse and to secure that our calculations are based on established scientific data.</em></span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p>Hevosille on tarjolla monenlaisia lisärehuja. Näitä usein lisätään rehustukseen ilman perusteltua tarvetta tai todisteita tuotteiden vaikutuksista.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/galoppfinish.jpg\" alt=\"galoppfinish\" width=\"550\" height=\"413\" /></p>\r\n<p><strong>Vitamiini- ja kivennäisvalmisteet</strong><br />Yleisin täydennysrehujen muoto on vitamiini- ja kivennäisvalmisteet. Nmä tuotteet usein sisältävät A-, D- ja E-vitamiineja, useita B-ryhmän vitamiineja ja C-vitamiinia. Lisäksi niissä on laajalti kivennäis- ja hivenaineita. Näiden tuotteiden tarkoitus on varmistaa näiden vitamiinien ja kivennäisten riittävyys rehustuksessa. <br />Kun hevosen rehustus koostuu pääosin karkearehusta ja viljasta (kaura tai ohra), on vitamiini/kivennäislisä yleisesti tarpeen. Useimmissa valmisteissa on tasapainoinen ravintoainesisältö edellyttäen, että valmistajan suosituksia noudatetaan.<br />Hevosten väkirehuseokset sisältävät vitamiineja ja kivennäisiä. Noudattamalla valmistajan antamia käyttösuositusituksia (tavallisesti noin 0,5 kg/100 kg elopainoa/päivä) on hevosen rehustus usein tasapainoissa. Lisärehut eivät ole tarpeen, jos karkearehun laatu on normaali. Kevyessä käytössä oleville tai helposti lihoville hevosille on sopiva annos valmistajan suositusannoksia pienempi. Näille hevosille on sopiva vitamiini/kivennäislisä tarpeen ja määrä tulee sopeuttaa ruokinnassa käytettävän väkirehuseoksen määrän mukaan. Tämän vuoksi ei tule käyttää täyttä suositusannosta vitamiini/kivennäisrehua, jos ruokinnassa käytetään suosituksen mukaisia annoksia väkirehuseosta. Osa valmisteista sisältää vain muutamia vitamiieja ja kivennäisiä. Tavallisesti nämä tuotteet sisältävät pääasiallisesti E-vitamiinia ja seleeniä (Se). Kun näitä valmisteita käytetään, tulee muistaa, että kaikki väkirehuseokset jo sisältävät sekä E-vitamiinia että seleeniä.&nbsp; Seleeni on myös hyvin myrkyllinen hivenaine, josta voi helposti tulla yliannostus.</p>\r\n<p><strong>Elektrolyytit</strong><br />Elektrolyytit ovat tärkeitä ylläpitämään elimistön nestetasapainoa ja normaaleja toimintoja. Pääelektrolyytit ovat natrium (Na), kloori (Cl) ja kalium (K+). Kalsium (Ca++) ja magnesium (Mg++) ovat myös oleellisia elektrolyyttejä, mutta niitä tarvitaan vain pieniä määriä. Natriumia ja klooria ja tavallisessa suolassa (NaCl). Kaliumia on pääasiallisesti karkearehussa. Tyypillisesti kaliumin määrä ruohossa, heinässä tai säilöheinässä on noin&nbsp; 15-20 g/kg kuiva-ainetta. Jos rehustus sisältää riittävästi karkearehua, se sisältää myös kaliumia noin 3 - 5 kertaa päivätarvetta enemmän. Natriumin tarvetta on vaikea täyttää pelkällä rehulla. Tämän vuoksi tulee varmistaa, että hevonen saa riittävästi suolaa. Useiden tutkimusten mukaan hevoset eivät pysty säätelemään suolansaantiaan riittävästi ainoastaan tarjolla olevien suolakivien avulla. Tämän vuoksi rehustukseen tulee lisätä suolaa suoraan rehustukseen, jotta suolan tarve täyttyy. Tämä on erittäin tärkeää runsaasti hikoileville valmennettaville hevosille, jotka menettävät paljon suolaa hien mukana. Raskaan valmennuksen tai kilpailemisen jälkeen hevonen menettää yli 100 g suolaa hien mukana. <br />Useimmat elektrolyyttivalmisteet sisältävät suolaa ja sokeria ja lisäksi kaliumia, kalsiumia, magnesiumia ja joitain hivenaineita. On tärkeää huomioida, että yleisimmät elektrolyyttivalmisteet eivät täytä suolan tarvetta. Tulee aina varmistaa, että hevonen saa riittävästi suolaa.<br />Monipäiväisten intensiivistä rasitusta sisältävien matkaratsastus- ja kenttäkilpailujen aikana voi olla välttämätöntä käyttää elektrolyyttivalmisteita, sillä lisäannos kaliumia, kalsiumia ja magnesiumia saattaa olla tarpeen.</p>\r\n<p><strong>Yrtit</strong><br />Jotkin valmisteet koostuvat pääosin yrteistä. Näitä annetaan pieniä määriä ja ne vaikuttavat vähän hevosen ravitsemukselliseen tilaan. Yleisesti niillä väitetään oleva terveyttä edistäviä vaikutuksia, mutta näille väitteille on riittämättömästi todisteita. Osa yrteistä sisältää alkaloideja ja muita kasviaineita (phytokemikaaleja), joiden vaikutusta hevoseen ei tunneta. Tämäntyyppisiä tuotteita tulee käyttää varoen. Kilpahevosille on erittäin tärkeää varmistua, ettei tuote sisällä dopingsäännösten vastaisia aineita. On useita esimerkkejä sekä ihmisillä että hevosilla \"turvallisista ja luonnollisista\" valmisteista, jotka ovat aiheuttaneet positiivisen tuloksen dopingtestissä. <br />Valkosipuli on yksi suosituimmista valmisteista sekä ihmisille että hevosille ja sillä tiedetään olevan useita terveysvaikutuksia. Valkosipuli kuitenkin sisältää allisiinia, joka voi aiheuttaa anemiaa (Heinz body anemia). On epävarmaa, mikä on hevoselle turvallinen määrä valkosipulia päivittäin, mutta tutkimuksissa yli 0,2 g kylmäkuivattua valkosipulia/kg elopainoa olevat päiväannokset aiheuttivat muutoksia veren punasoluissa ja anemiaa hevosille (Pearson et al . , 2005) . Valkosipulia annetaan myös vähentämään hyönteisten kiinnostusta hevoseen kesäkuukausien aikana. Vaikutuksesta ei ole todisteita.</p>\r\n<p><strong>Probiootit, prebiootit ja hiiva</strong><br />Probiootit ovat eläviä bakteereita, jotka voivat tehostaa ruuansulatusta ja muodostaa terveen suolistomikrobiston. Yleisesti nämä bakteerit ovat maitohappobakteereita.<br />Prebiootit ovat erityyppisiä suolamattomia hiilihydraatteja (kuituja), jotka stimuloivat hyödyllisten suolistobakteerien kasvua. Frukto-oligosakkaridit (FOS), inuliini ja resistentti tärkkelys ovat yleisesti käytettyjä prebiootteja.<br />Pro- ja prebioottien vaikutusta hevosiin ei ole riittävästi dokumentoitu ja tutkimustulokset ovat olleet vaihtelevia. Näillä valmisteilla on kuitenkin vain vähäinen riski haitallisille sivuvaikutuksille ja tämän vuoksi niitä käytetään hevosille varmistamaan ruoansulatuskanavan terveys ja ehkäisemään ripulia. <br />Markkinoilla on useita hiivavalmisteita. Ne voivat sisältää kuivattua hiivaa, hiivaviljelmää tai hiivauutetta. Kuivattu hiiva ja hiivaviljelmä sisältävät eläviä aktiivisia hiivoja stimuloimaan kuidun sulatusta, kun taas hiivauute on inaktiivisista hiivasoluista saatua uutetta ja oletetaan aktivoivan suoliston mikrobistosta ja parantavan suoritustasoa. Yleisin hiivakanta valmisteissa on Saccharomyces cerevisiae (tavallinen leivontahiiva).<br />Hiivavalmisteiden vaikutusta ei ole hyvin dokumentoitu, mutta tutkimuksissa joidenkin rehukomponenttien sulavuus on tehostunut ja nuoret hevoset ovat kasvaneet paremmin. Hiivavalmisteiden käyttö harmitonta ja niitä myös lisätään joihinkin väkirehuseoksiin.</p>\r\n<p><strong>Yhteenveto</strong><br />Vitamiini- ja kivennäisrehut auttavat tasapainottamaan hevosen rehustusta näiden ravintoaineiden osalta. PC-Horsen avulla voit päättää tarvitseeko hevosesi vitamiini- tai kivennäislisää. Elektrolyytit ovat tärkeitä erityisesti valmennettaville hevosille. Tärkeintä on varmistaa tavallisen suolan saanti. Elektrolyyttivalmisteet saattavat olla tärkeitä hevosille rankan kilpailemisen aikana, kuten matkaratsastus ja useamman päivän kestävät kilpailut. Suosituksia ei voi antaa pro- ja prebiooteille, yrteille ja hiivoille. Hevosen omistajan tulee arvioida tuotteiden käyttö ja turvallisuus. Varmista aina, että käyttämäsi tuote on turvallinen sekä terveydelle että dopingsäädösten suhteen.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>What does this mean in practice?</strong><br />Daily intake of roughage varies based on feed quality, production classes, individual appetite and each individual\'s place in the herd hierarchy. This means that we must observe horses in a herd closely and make corrections to the feed offered each individual at night-time or early morning to avoid some individuals growing too fat or too thin.</p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/manual/demos\"><strong><strong>Watch a video on using PC-Horse</strong></strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/news/new-feedlist\"><strong>See what feeds are included in the program´s ready-to-go feed list</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/articles/topic-of-the-month/other-topics\"><strong>Previous month articles can be found here</strong></a></p>\r\n<p><em><strong>Give us topic suggestions for future monthly articles</strong></em></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" alt=\"PCHlogo-Science\" width=\"165\" height=\"64\" /></p>','',1,616,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2016-09-03 10:05:09',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-04-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',11,228,'Vitamin and mineral supplements for horses','Vitamin and mineral supplements\r\nThe most common type of supplements are vitamin and mineral supplements. These products often contain vitamins A, D, E plus several B vitamins and vitamin C. In addition, they contain a wide spectrum of macro and micro minerals. The purpose of these products is to ensure that the ration contains enough of these vitamin and mineral nutrients.\r\nWhere the horse\'s ration consists mainly of roughage or roughage and grains (oats or barley) a vitamin/mineral supplement will generally need to be included. Most supplements have a balanced nutrient content that is effective as long as manufacturer\'s recommendations for use are followed.',1,961,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4169,4915,'Huhtikuu 2014 - Mitä ovat hevosten rehujen energia-arvon ilmaisemiseen käytetyt yksiköt?','april201454748-3','<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em>The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences institution. Dr. Dag Austbø and Dr. Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the continued development of PC-Horse and to secure that our calculations are based on established scientific data.</em></span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><span style=\"line-height: 115%;\">On tärkeää tietää hevosille annettavien rehujen energiapitoisuus. Jos hevonen saa enemmän energiaa kuin se kuluttaa, se lihoo. Liian vähän energiaa saava hevonen laihtuu. Useissa maissa on otettu käyttöön samat energian mittayksiköt, mutta perinteistä johtuen vaihtelevat viralliset energiayksiköt maittain. Tästä seuraa usein ongelmia, kun esimerkiksi Iso-Britanniassa ja Saksassa valmistettuja rehuja markkinoidaan Skandinaviassa tai Ranskassa, sillä jälkimmäisissä maissa käytetään eri energiayksiköitä kuin rehujen valmistusmaassa. <br /></span></span></p>\r\n<p>Tässä artikelissa selitämme näitä eroja ja mahdollistamme lukijan saamaan käyttöönsä oikean energiasisällön ostaessaan maahantuotuja rehuja.</p>\r\n<p><strong><img src=\"images-joomla/stories/seasons/Svettig-travare_roccamshots.jpg\" alt=\"Svettig-travare roccamshots\" /><br /></strong><em>Photo: Elina Björklund, Roccamshots</em></p>\r\n<p><strong>Kokonaisenergia</strong><br />Kokonaisenergia on energian määrä, mikä vapautuu rehun palaessa, kuten laboratorion uunissa, ja jäljelle jää ainoastaan tuhka. Kokonaisenergia kertoo kuitenkin vain vähän rehun energia-arvosta hevoselle.&nbsp; Tämä johtuu siitä, että normaalissa kehon lämpötilassa tapahtuva elimistön aineenvaihdunta ei ole läheskään yhtä tehokas kuin uunissa tapahtuva palaminen. Kun hevonen on syönyt ja sulattanut tietyn rehunmäärän, muodostuu energiahukkaa lantaan, virtsaan, suoliston kaasuina ja lämpönä. Koska nämä kaikki sisältävät energiaa, tulee ne huomioida hevosen energiataseessa. Vaikka rehun kokonaisenergia on helposti mitattavissa laboratoriossa, tarvitaan kalliita sulavuuskokeita määrittämään se energianmäärä, minkä hevonen rehusta saa.&nbsp;</p>\r\n<p><strong>Sulava energia</strong><br />Helpoin tapa rehun energia-arvon ilmaisemiseen on sulava energia. Sulavuuskokeissa hevoselle annetaan tietty määrä rehua usean päivän ajan. Kaikki lanta kerätään ja sen energia-arvo mitataan. Rehun sulava energia on erotus rehun kokonaisenergian ja lannan sisältämän energian välillä.</p>\r\n<p>Irlannissa, Iso-Britanniassa ja Saksassa hevosten rehujen energianmäärä annetaan sulavana energiana. Käytetty yksikkö on MJ (Megajoule). USA:ssa yksikkö on MCal (Megakalori). Muuntokerroin: 1 MCal = 4.185 MJ.</p>\r\n<p><strong>Muuntokelpoinen energia</strong><br />Koska energiaa menetetään myös virtsan mukana ja suoliston kaasuina, voi rehun energiasisällön laskennassa mennä askeleen eteenpäin huomioimalla tällä tavoin hukkaantunut energia. Näin saadaan muuntokelpoinen energia. Se esittää rehun energiaa, mikä on käytettävissä elimistön moniin toimintoihin. Muuntokelpoinen energia tarjoaa täsmällisemmän luvun rehun energia-arvosta eläimelle kuin sulava energia.</p>\r\n<p>Ruotsissa ja Suomessa hevosten rehujen energia-arvona käytetään muuntokelpoista energiaa. Yksikkö on&nbsp; MJ ja lukuarvo muuntokelpoiselle energialle on matalampi kuin sulavana energiana ilmaistu arvo.</p>\r\n<p><strong>Nettoenergia</strong><br />Nettoenergia on vielä monimutkaisemmin mitattavissa. Kun lannan, virtsan ja suoliston kaasuina menetetyn energian jälkeen vähennetään lisäksi ruoansulatusprosessien kuluttama energia ja ravintoaineiden vaihtuvuus, saadaan rehun sisältämä nettoenergia. Tämä edustaa energianmäärää, mikä on käytettävissä liikkumiseen, kasvuun, sikiön kasvuun, maidontuotantoon ja elimistön ylläpitoon.&nbsp;</p>\r\n<p>Norjassa, Tanskassa, Islannissa, Hollannissa ja Ranskassa energia ilmaistaan nettoenergiana.<br />Yksikkönä on rehuyksikkö hevosille: FEh Skandinaviassa, EWpa Hollannissa ja UFC Ranskassa.<br />Muunto megajoulena annetun nettoenergian ja FEh:n välillä: FEh = MJ / 9.414.</p>\r\n<p>Kerroin 9.414&nbsp; on ohran (1 kg) sisältämä nettoenergia hevoselle. Ilmaisemme kaikkien muiden rehujen energian suhteessa ohran (1 kg) sisältämään energiaan. Jos heinän energia-aarvo on 0,5 FEh/kg, tarkoittaa se sitä, että yksi kg tätä heinää sisältää puolet ohran (1 kg) sisältämästä energiamäärästä.</p>\r\n<p>Alla oleva kaavio esittää eri tavoin ilmaistujen rehun energia-arvojen eron.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/44energidiagram_april14.png\" alt=\"44energidiagram april14\" width=\"550\" height=\"454\" /></p>\r\n<p><strong>Mikä on eritavoin laskettujen energia-arvojen ero? </strong><br />On hyvä tietää kuinka paljon energia-arvo muuttuu siirryttäessä sulavasta energiasta muuntokelpoiseen energiaan ja nettoenergiaan.</p>\r\n<p><strong>Sulavasta energiasta (DE) muuntokelpoiseen energiaan (ME)</strong><br />Väkirehut: Energia-arvo MJ (ME) on noin 89% sulavana energiana annetusta arvosta (MJ DE).<br />Karkearehut: Energia-arvo MJ (ME) on noin 85 % sulavana energiana annetusta arvosta (MJ DE) .</p>\r\n<p><strong>Muuntokelpoisesta energiasta (ME) nettoenergiaan (NE)</strong><br />Väkirehut: Energia-arvo MJ (NE) on noin 78.5 % muuntokelpoisena energiana annetusta arvosta MJ (ME).<br />Karkearehut: Energia-arvo MJ (NE) on noin 59 % muuntokelpoisena energiana annetusta arvosta MJ (ME).</p>\r\n<p>Kun lasketaan nettoenergian määrää muuntokelpoisesta energiasta saadaan luku ensin megajouleina. Kun se muunnetaan hevosten rehuyksiköiksi, tulee MJ arvo jakaa ohran (1 kg) energiasisällöllä (9,414 MJ).</p>\r\n<p><strong>Miksi on tärkeää tietää eritavoin ilmaistuista rehujen energiasisällöistä?</strong><br />Nykyään useita rehuja myydään monissa eri maissa. Erityisesti väkirehuja myydään ulkomaille. Esimerkiksi Iso-Britanniassa ja Saksassa valmistettuja rehuja myydään Ruotsissa, Tanskassa ja Norjassa, Ruotsissa valmistetuja rehuja myydään Tanskassa, Norjassa ja muissa Euroopan maissa. Koska useat näistä väkirehuista myydään alkuperämaassa painetuilla etiketeillä, on hyvä tietää ulkomaisista energiayksiköistä ja pystyä muuntamaan ne omassa maassa käytettyyn energiamuotoon.</p>\r\n<p><strong>Onko tämä monimutkaista?</strong><br />Kyllä, on vaikea ymmärtää ero eri ilmaisutapojen välillä ja laskea yksiköt oikein niiden välillä. PC-Horse on tarttunut ongelmaan ja muuntaa nyt automaattisesti energiayksiköt eri maissa myytävien rehujen välillä. PC-Horsen tiimin tavoitteena on lisätä rehutietokannasta löytyvien rehunvalmistajien ja maahantuojien määrää. Rehujen latautuvat energiayksiköt näkyvät PC-Horsen käyttäjän kotimaan yksiköissä - suuri apu sekä rehun maahantuojille että hevosen omistajille.&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>What does this mean in practice?</strong><br />Daily intake of roughage varies based on feed quality, production classes, individual appetite and each individual\'s place in the herd hierarchy. This means that we must observe horses in a herd closely and make corrections to the feed offered each individual at night-time or early morning to avoid some individuals growing too fat or too thin.</p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/manual/demos\"><strong><strong>Watch a video on using PC-Horse</strong></strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/news/new-feedlist\"><strong>See what feeds are included in the program´s ready-to-go feed list</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/articles/topic-of-the-month/other-topics\"><strong>Previous month articles can be found here</strong></a></p>\r\n<p><em><strong>Give us topic suggestions for future monthly articles</strong></em></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" alt=\"PCHlogo-Science\" width=\"165\" height=\"64\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />','',1,616,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2016-09-13 14:47:23',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',15,249,'energy units in horse feed, energy in horse rations, horse feed energy','It is important to know the energy content of the feed we give our horses. If a horse takes in more energy than it expends, it will grow fat. Too little energy coming in and the horse will lose weight. Most countries have adopted units for energy in feeds but, because of differing traditions, the official units vary between countries. This often creates problems when concentrate mixtures from England or Germany are marketed, for example, in Scandinavia or France, since the latter may use other energy units than those used in the country of origin.',1,1062,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4170,4916,'Maaliskuu 2014 - Tärkkelys hevosten rehustuksessa','mars201444769-3','<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em></em><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em>The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences institution. Dr. Dag Austbø and Dr. Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the continued development of PC-Horse and to secure that our calculations are based on established scientific data.</em></span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p>Hevosen rehustus koostuu joko ainoastaan karkearehusta (ruoho, heinä tai säilöheinä) tai karkearehun ja väkirehun seoksesta. Väkirehu voi olla puhtaasti viljaa, kuten kauraa ja ohraa, tai väkirehuseokset voivat sisältää useita erilaisia raaka-aineita kuten kaura, ohra, maissi, vehnä (viljalajit) tai muita rehuja, kuten melassileike (helposti sulavaa kuitua), sinimailasta, soijarouhetta (valkuaislisä) ja kasviöljyä (rasvaa). Kivennäisiä ja vitamiineja on usein lisätty väkirehuseoksiin.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/Stärkelse_havre.jpg\" alt=\"Stärkelse havre\" width=\"550\" height=\"392\" /><br /><br />Väkirehuseoksissa erilaiset raaka-aineet (erityisesti viljat) on mahdollisesti käsitelty, joihin kuuluu jauhamisen lisäksi, lämpö-, paine- ja höyrykäsittely. Viljoille tämä pääosin tehdään tärkkelyksen sulavuuden parantamiseksi. <br /><br />Hevonen on luonnostaan ruohoa syövä eläin, jonka rehustus ei sisällä runsaasti tärkkelystä. Hevosella kuitenkin on ohutsuolessa entsyymejä (amylaasi) tärkkelyksen sulattamiseksi. Näiden entsyymien aktiivisuus on matalampi kuin paremmin tärkkelyspitoiseen rehustukseen sopeutuneilla eläimillä.<br /><br />Tärkkelys koostuu isoista molekyyleistä, jotka hajotetaan hevosen ohutsuolen entsyymien avulla yksinkertaisiksi sokereiksi (glukoosi).&nbsp; Tämä nostaa hevosen veren sokeripitoisuutta (glukoosi) selvästi tärkkelyspitoisen rehuaterian jälkeen. Hevosen veren sokeripitoisuutta säätelee insuliinin aktiviisuus, aivan kuten ihmisilläkin. <br /><br />Jos verrataan sian ja hevosen ohutsuolen amylaasiaktiivisuutta, ovat hevoset arvot alle 10 % sikojen tasosta. Tämä tarkoittaa, että hevosen entsymaattisesti hajottaman tärkkelyksen määrä ohutsuolessa on rajallinen. Liian suuret määrä ohutsuolesta imeytynyttä tärkkelystä voi aiheuttaa lihasjäykkyyttä (lannehalvaus) ja pahimmassa tapauksessa rabdomyolyysin. Hevosten sietämässä tärkkelyksen määrässä on yksilöllistä vaihtelua. Yleisesti ponit kestävät vähemmän tärkkelystä kuin ratsuhevoset, ravurit ja täysiveriset. <br /><br />Tärkkelys joka ei hajoa ja imeydy ohutsuolessa päätyy umpisuoleen, missä mikrobit muokkaavat siitä lyhytketjuisia rasvahappoja (pääasiassa etikka- ja propionihappoa) ja maitohappoa. Jos tärkkelystä päätyy umpisuoleen liian suuria määriä, voi se johtaa mikrobiston epätasapainoon, laskea suolen sisällön pH-arvoa ja lisätä sairauksien, kuten ähkyn ja kaviokuumeen, riskiä.<br /><br />Kun mietitään hevosen rehustuksen sisältämää tärkkelysmäärää, tulee huomioida, että eri viljalajien tärkkelyksen sulavuudessa on eroja. Yleisesti ohutsuolen entsyymit hajottavat hyvin kauran tärkkelystä. Ohran, vehnän ja maissin tärkkelys sulaa ohutsuolessa huomattavasti heikommin. Näiden tärkkelyksen sulavuuden parantamiseksi rehu yleensä jauhetaan ja lisäksi lämpökäsitellään paineen ja höyryn avulla. Nykyaikaisessa rehuteollisuudessa nämä menetelmät ovat laajamittaisesti käytössä.<br /><br />Maissi sisältää yleensä tärkkelystä 670 g/kg. Ohralla pitoisuus on noin 500 g/kg ja kauralla noin 350 g/kg. Väkirehuseoksissa pitoisuus vaihtelee usein välillä 380 - 200 g/kg.<br />Kun mietitään tärkkelyksen vaikutusta hevosen rehustuksessa, pitää huomioida useita tekijöitä. Ensin tulee huomioida hevosen tyyppi, poni vai iso hevonen. Pitää myös tietää onko rehu käsitelty, sillä käsittely muuttaa tärkkelyksen sulavuutta.<br /><br />Lukija voi ehkä tehdä johtopäätöksen, että on vaarallista syöttää hevosille tärkkelyspitoisia väkirehuja. Tavallisesti näin ei ole. Kautta aikain viljat ovat olleet osa hevosen rehustusta. Viljat ovat antaneet hevoselle lisäenergiaa palvellakseen ihmistä maataloudessa, toimiessaan kulkuvälineenä ja erityisesti sodassa. Nykyään urheilu ja kilpaileminen aiheuttavat hevoselle lisäväkirehujen tarpeen vastaamaan lisääntyneeseen ravintoaineiden tarpeeseen.<br /><br />Miten voidaan välttää tärkkelyspitoisen väkirehun negatiivinen vaikutus hevosen terveyteen? Tärkein tekijä on kontroilloida yhden ruokintakerran tärkkelysmäärää. Tavallinen suositus on, ettei tärkkelyksen kerta-annoksen määrä ylitä 1.5 g/1 kg elopainoa. Tämä tarkoittaa, että 500 kg painava hevonen ei saisi saada tärkkelystä yli 750 g yhdellä ruokintakerralla. Kun käytät PC-Horsea ruokinnan laskemiseen, saat myös tiedon rehustuksen sisältämästä tärkkelysmäärästä. Jos jaat päiväannoksen ruokintakertoihin (valitse ruokintataulukko) lasketaan tärkkelyksen määrä ruokintakertaa kohti ja saat huomautuksen, jos se on liian korkea.&nbsp; Siinä tapauksessa tulee muokata rehustusta tai lisätä ruokintakertojen määrää.<br /><br />Jos käytät aina PC -Horsea hevosesi ruokinnan suunnitteluun, kontrolloit karkearehun ja väkirehun määriä ja varmistat, että määrät ovat suositusten mukaiset. Tämän ansiosta ruokinta on tasapainoinen ja turvallinen hevosellesi/hevosillesi.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>What does this mean in practice?</strong><br />Daily intake of roughage varies based on feed quality, production classes, individual appetite and each individual\'s place in the herd hierarchy. This means that we must observe horses in a herd closely and make corrections to the feed offered each individual at night-time or early morning to avoid some individuals growing too fat or too thin.</p>\r\n<p><br /><a href=\"index.php/en/manual/demos\"><strong><strong>Watch a video on using PC-Horse</strong></strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/news/new-feedlist\"><strong>See what feeds are included in the program´s ready-to-go feed list</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/articles/topic-of-the-month/other-topics\"><strong>Previous month articles can be found here</strong></a></p>\r\n<p><em><strong>Give us topic suggestions for future monthly articles</strong></em></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" alt=\"PCHlogo-Science\" width=\"165\" height=\"64\" /></p>\r\n<hr />','',1,616,'2013-12-27 22:55:00',62,'','2016-09-13 16:41:08',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-02-28 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',12,287,'','',1,823,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4171,4917,'Helmikuu 2014 - Kuinka paljon hevoset syövät laumassa?','feb201490206-3','<hr />\r\n<p><em>The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences institution. Dr. Dag Austbø and Dr. Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the continued development of PC-Horse and to secure that our calculations are based on established scientific data.</em></p>\r\n<hr />\r\n<p><em><img src=\"images-joomla/stories/seasons/vinterflock3.jpg\" alt=\"vinterflock3\" width=\"550\" height=\"366\" /></em></p>\r\n<p><em>Monet hevoset ovat ulkoilevat päiväsaikaan laumassa ja saavat merkittävän osan karkearehustaan ulos. Näissä olosuhteissa on vaikea tietää tarkalleen kunkin hevosen syömää rehumäärä.&nbsp;</em></p>\r\n<p><strong>Kilpailu rehusta</strong><br />Monet tekijät vaikuttavat hevosen yksilölliseen syöntimäärään. Jokaisessa laumassa on hierarkia, missä dominoivat yksilöt varmistavat itselleen parhaat syöntipaikat ja ajavat pois lauman alempiarvoisia yksilöitä. Myös ruokahalussa on yksilöllisiä eroja. Tämän vuoksi on tärkeää, että hevosilla on riittävästi tilaa ja rehu on sijoiteltu siten, että konfliktit hevosten välillä minimoituu. Jos hevosilla on liian vähän tilaa, lisääntyy agressiiviinen käyttäytyminen huomattavasti.</p>\r\n<p>Hevosen asemaan lauman arvoasteikossa vaikuttaa pääasiassa ikä ja ryhmässä oloaika. Nuoret hevoset ovat aina lauman arvoasteikossa alemmalla tasolla kuin vanhemmat hevoset. Tämän vuoksi on tärkeää muodostaa erilliset ryhmät nuorille ja vanhemmille hevosille. Jokaisessa nuorten tai vanhempien hevosten laumassa on arvojärjestys, joka vaikuttaa yksilölliseen rehun saatavuuteen. Mukana on mahdollisesti agressiivisesti käyttäytyviä dominoivia yksilöitä tai hyvin alistuvia yskilöitä, jotka olisi parempi poistaa laumasta. Poistettuna laumastakin voivat ne silti säilyttää näköyhteyden muihin. Tämä auttaa ruokahalun ylläpitämisessä.</p>\r\n<p>On hyvin tärkeää, että hoitaja pitää hevosia tarkoin silmällä. Dominoivat hevoset tyypillisesti lisäävät elopainoa ja voivat lihoa liikaa, kun taas alistuvat yksilöt voivat laihtua liiallisesti. Korjaukset ruokintaan tulee tehdä yksilöllisesti sisällä tapahtuvien ruokintakertojen yhteydessä illalla tai aikaisin aamulla.</p>\r\n<p><strong>Mitä kirjallisuus kertoo hevosen syöntimäärästä?</strong><br />Kuinka paljon voimme olettaa hevosen syövän? U.S.A.:ssa Nutrient Requirements of Horses (NRC-2007), mikä on tärkeä hevosten ruokintaa käsittelevä teos, antaa arvioita rehun syöntimäärille. Tulosten mukaan sekä nuoret että täysikasvuiset hevoset syövät 2 - 3 kg kuivaa rehua (kuiva-ainetta)/100 kg elopainoa. Korkeimmat syöntimäärät on sekä karkea- että väkirehusta muodostuvissa rehustuksissa. Jos rehustus koostuu ainoastaan karkearehusta, voi rehun kokonaissyöntimäärä laskea hieman, mutta tämä riippuu suuresti karkearehun laadusta. Hyvälaatuista (runsaasti energiaa sisältävää) karkearehua annettaessa voi hevonen säilyttää korkean syöntimäärän.</p>\r\n<p><strong>Mitä tämä tarkoittaa käytännössä?</strong><br />Päivittäiseen karkearehun kulutukseen vaikuttaa rehun laatu, hevosen tyyppi, yksilöllinen ruokahalu ja paikka lauman arvojärjestyksessä. Tämän vuoksi hevosia tulee tarkkailla ja tehdä tarvittaessa muutoksia sisällä tapahtuvaan ruokintaan yöaikaan tai aikaisin aamulla, jotta vältytään liialliselta lihomiselta tai laihtumiselta.</p>\r\n<p><strong>Erityishuomio nuoriin hevosiin</strong><br />Nuorilla hevosilla on korkea energiatarve elopainokiloa kohti. Tämän vuoksi on tärkeää, että erityisesti nuorille hevosille annettava karkearehu on hyvälaatuista, sisältäen riittävästi sekä energiaa että valkuaista. Tämä varmistaa optimaalisen kasvun ja kehityksen. Jos onnistumme luomaan nuorille hevosille olosuhteet, joissa karkearehun syöntimäärä on korkea, on mahdollista vähentää väkirehuruokintaa.</p>\r\n<p><br /><a href=\"index.php/en/manual/demos\"><strong><strong>Watch a video on using PC-Horse</strong></strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/news/new-feedlist\"><strong>See what feeds are included in the program´s ready-to-go feed list</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/articles/topic-of-the-month/other-topics\"><strong>Previous month articles can be found here</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"mailto:feedback@pc-horse.com\"><em><strong>Give us topic suggestions for future monthly articles</strong></em></a></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" alt=\"PCHlogo-Science\" width=\"165\" height=\"64\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,616,'2013-12-27 22:55:00',62,'','2016-09-14 05:36:37',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-01-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',11,297,'Horse diet, horse nutrition','Many factors affect how much each individual horse eats. In any group of horses, there will always be a hierarchy, where the dominant horses will ensure for themselves the best access to feed and will chase away the less dominant individuals. There are also individual differences in appetite. It is therefore important that the horses have enough space and that feeds are positioned to cause the least possible conflicts between horses. If the horses have too little space, aggression levels will increase considerably.',1,711,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4172,4918,'Tammikuu 2014 - Ei julkaistua artikkelia','jan201484857-3','<p>No english article published.</p>','',1,616,'2013-12-27 22:55:00',62,'','2016-09-13 16:43:26',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-12-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',7,338,'','',1,834,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4173,4919,'Joulukuu 2013 - Kuinka ilmaistaan hevosen energiantarve ja rehujen energiasisältö? ','dec201381741-3','<p>Kaikki tietävät, että makeiset ja rasvainen ruoka sisältävät paljon kaloreita ja lihottaa, kun taas vihannekset, hedelmät ja kokojyväviljasta valmistettu leipä sisältävät vähemmän kaloreita (vähemmän energiaa) kiloa tai grammaa kohti. Kun kyse on ihmisistä, käytetään ruoan energiasisällön mittayksikkönä kaloreita.</p>\r\n<p>Hevosten rehujen energiasisältöä on hankalampi kuvata. Tähän on osittain syynä se, että hevosten energiantarve voidaan ilmaista sekä megajouleina että rehuyksikköinä. Lisäksi energiantarve ja rehujen energiasisältö voidaan laskea eri menetelmin: esim. sulavana energiana, muuntokelpoisena energiana tai nettoenergiana. Palaamme tähän asiaan myöhemmin, sillä tällä on myös käytännön merkitystä, koska energiantarpeen laskemiseen käytetty menetelmä vaihtelee maittain ja perustuu kunkin maan tapoihin. Kunhan energiantarve ja rehujen energiasisältö lasketaan samalla tavoin, saa hevonen kuitenkin oikean määrän energiaa. Olemme ottaneet tämän huomioon PC-Horse -ohjelmassa.</p>\r\n<p style=\"text-align: center;\"><img src=\"images-joomla/stories/seasons/energyjump.jpg\" alt=\"energyjump\" width=\"500\" height=\"375\" /></p>\r\n<p>Tarkastellaan ensin energian määrän ilmaisemiseen käytettäviä yksiköitä. Kalori ovat vanha energianmäärän yksikkö, eikä sitä tulisi enää käyttää. Nykyään käytetään energian yksikkönä \"joulea\". Muuntaminen kaloreista jouleihin on yksinkertaista: 1 kalori = 4.18 joulea. Kun energian määrä ilmaistaan jouleina, on numeerinen arvo noin 4 kertaa korkeampi kuin kaloreita käytettäessä.<br /> <br /> 1 joule on pieni määrä energiaa. Koska hevonen on iso eläin ja tarvitsee päivässä miljoonia jouleja ylläpitoon ja rasitukseen, on parempi käyttää megajoulea (MJ) kuin joulea hevosen energiantarvetta laskettaessa. Yksi megajoule on miljoona joulea.</p>\r\n<p><br /> Yritämme nyt selittää erilaisia laskentamenetelmiä. Vaikka Sinun ei tarvitse ymmärtää kaikkia yksityiskohtia, on hyvä olla tietoinen erilaisista energian laskentatavoista. Usein on tarpeen muuntaa maahantuodun rehun energiansisälto vastaamaan omia kansallisia yksikköjä, kun halutaan vertailla rehujen energiasisältöä.</p>\r\n<p><strong>Sulava energia (DE)</strong></p>\r\n<p>Tarvitaan sulavuuskoe, jotta voidaan määrittää kuinka paljon energiaa hevonen saa tietystä rehusta. Sulavuuskokeissa ryhmälle hevosia annetaan tietty määrä rehua usean päivän ajan. Lanta kerätään ja määritetään rehun kokonaisenergia ja lannan energia polttamalla. Kun rehun ja lannassa menetetyn energian määrä on mitattu, voidaan laskea hevosen sulattama energian määrä. Tätä erotusta rehun kokonaisenergian ja lannan energian välillä kutsutaan rehun <strong>sulavan energian määräksi</strong>, joka yleensä lyhennetäään DE. Iso-Britanniassa hevosen energiantarve ja rehujen energiasisältö annetaan sulavana energiana (DE) ja yksikkönä on MJ. Yhdysvalloissa energiantarve lasketaan myös sulavana energiana (DE), mutta yksikkönä käytetään edelleen vanhaa kaloria (megakalori, Mcal).</p>\r\n<p><strong>Muuntokelpoinen energia (ME)<br /></strong>Joissain maissa, kuten Ruotsi ja Saksa, rehujen energiasisältö ilmaistaan muuntokelpoisena energiana ja yksikkönä on megajoule (MJ). Laskettaessa muuntokelpoista energiaa, yhdistetään laskelmiin sekä lannan energiasisältö sekä hevosen virtsan ja suoliston kaasujen (metaani) muodossa menetetty energia. Tämän vuoksi rehustuksen energiasisällöllä on hieman matalampi lukuarvo (MJ), kun muuntokelpoisena energiana ilmaistua arvoa verrataan sulavaan energiaan. Tulee aina tarkistaa, onko rehun energia-arvo annettu sulavana energiana vai muuntokelpoisena energiana.</p>\r\n<p><strong>Nettoenergia (NE tai rehuyksiköt)</strong></p>\r\n<p>Rehun nettoenergia on osuus kokonaisenergiasta, mikä voidaan käyttää valmennukseen ja työhön, lisääntymiseen ja kasvuun, kun on vähennetty energiahävikki (lämpö), jota muodostuu ravintoaineiden sulatuksessa, imeytymisessä ja elimistön aineenvaihdunnassa. Rehun nettoenergia-arvo (MJ) on tämän vuoksi jopa matalampi kuin muuntokelpoinen energia ilmaistu luku.</p>\r\n<p>Käytännössä nettoenergia-arvo on muunnettu megajouleista siihen suhteessa olevaan energiayksikköön, hevosten rehuyksikköön. Tämä on vanha tapa nettoenergiamenetelmää käyttävissä maissa. Euroopassa näihin maihin kuuluu, Norja, Tanska, Islanti, Hollanti ja Ranska. Kun lasketaan hevosten energiayksikköä (“Feed Units Horse (FUH)”, jaetaan nettoenergia-arvo 9.414 MJ:lla. Miksi jaetaan luvulla 9.414? Tämä lukema ilmaiseen yhden ohrakilon sisältämän nettoenergian (MJ) määrän. Kun ilmaistaan rehun energiamäärä rehuyksiköissä, ilmaisemme kuinka paljon nettoenergiaa hevoselle annettu rehu sisältää kiloa kohti verrattuna ohraan. Jos esimerkiksi heinän energiasisällöksi on määritetty 0,5 rehuyksikköä, tarkoittaa se heinän sisältävän kiloa kohden puolet ohran (1 kg) sisältämästä energiamäärästä. Toisin sanoen, heinää tulee syöttää 2 kg korvaamaan sama energia kuin hevonen saisi syömällä 1 kg ohraa.</p>\r\n<p><strong>Yhteenveto</strong></p>\r\n<p>Olemme tutustuneet useisiin rehun energiasisältöä kuvaaviin menetelmiin:</p>\r\n<p>sulava energia (DE), muuntokelpoinen energia (ME) ja nettoenergia (NE).</p>\r\n<p>Sulava energia ja muuntokelpoinen energia ilmaistaan muodossa MJ, kun taas nettoenergian yksikkönä käytetään rehuyksiköitä. Hollannissa nettoenergian yksikköä kutsutaan VEP ja Ranskassa UFC. Kuten yllä on painotettu, on tärkeää tietää, että hevosen energiantarve (esim. sulava energia tai nettoenergia) on laskettu ja ilmaistu samoissa yksiköissä (esim. MJ tai UFC) kuin rehun energiasisältö.</p>\r\n<p>Tässä esimerkki selvennykseksi:</p>\r\n<p>Jos hevosen tarve lasketaan sulavana energiana käyttäen esimerkiksi suoraan USA:sta NRC:n laskelmia ja rehun energiana käytetään muuntokelposeina energiana ilmaistua lukuarvoa MJ, saa hevonen liikaa energiaa ja&nbsp; saattaa helposti lihoa.</p>\r\n<p>PC-Horsessa voidaan ulkomailla valmistettujen rehujen energia-arvo muuntaa vastaamaan kansallisia lukuarvoja, joko nettoenergiana tai sulavana energiana, riippumatta siitä, ovatko käytetyt yksiköt ilmaistu MJ:a tai rehuyksiköinä.</p>','',1,616,'2012-07-11 22:00:00',62,'','2016-09-15 08:33:13',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-11-30 23:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',13,329,'energy in horse feed','The content of energy in horse feeds is more difficult to grasp. This is due partly to the fact that we can express the energy requirements for horses both in megajoules and feed units. In addition, energy demands and the energy content of horse feeds may also be calculated in different ways: i.e. as digestible energy, metabolisable energy, or net energy. We will return to this later, since it has practical significance, because the method of calculation of energy varies from country to country, and is in large part based on the traditions of different countries. As long as we calculate energy requirements and feed energy content in the same way, however, the horse will get the right amount of energy. We have taken this into account in the PC-Horse program.',1,871,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4174,4920,'November 2013 - The young horses demand of calcium','nov201334320-3','<p>When a young horse starts to train we must make sure it receives enough calcium to support the development of its bones.</p>\r\n<p>Young horses are commonly put into training after the end of the grazing season. Young trotters and thoroughbreds will usually be around 18 months old when training starts, while riding horses are one year older.</p>\r\n<p>After happy days and 24-hour activity in the summer months, very different living conditions await the young horse when it is stabled. This is usually individually and in boxes, with limited access to voluntary activity in paddocks. In addition to the training, which now starts, rations will now consist mainly of roughage and concentrates.</p>\r\n<p>Several studies (see a summary below) show that regular activity is beneficial for the development of strong, healthy bones and joints. Physical activity stimulates the mineralization of bones, as demonstrated by examining bone density with X-ray techniques, mostly using an image of the cannon bone of the front leg.</p>\r\n<p><br /><img src=\"images-joomla/stories/seasons/x-rayhovcalium.jpg\" alt=\"x-rayhovcalium\" width=\"550\" height=\"343\" /></p>\r\n<p>Minerals in the bones provide the skeleton with the strength to carry the weight of the body. Bone density and strength increase throughout grazing periods where good opportunities for activity are provided. If the young horse is now housed in a stall and only walked or trotted lightly, the mineral content and strength of its bones will decline. The risk then is that the beneficial effects of the grazing period may be lost if appropriate precautions are not taken. Training needs to be organized to provide short, intensive sprints at least twice per week to charge the skeleton. Just walking and slow trotting will not be enough to stimulate mineralization activity in the bone cells.</p>\r\n<p>Bone mineral consists of calcium and phosphorus. These are laid down as calcium-phosphate crystals by the bone cells. Because of the central role played by these nutrients in bone formation it is vital to have sufficient calcium in the diet when we start the systematic training of a young horse.</p>\r\n<p>In roughages such as hay and haylage, the content of calcium can vary quite a lot, usually between 1.5 to 4 grams calculated per kg of dry feed, while alfalfa usually has 2-3 times more calcium and is a very good source of the mineral. Oats, barley, wheat and maize are cereals that contain small amounts of calcium (0.3 to 0.6 grams per kg).</p>\r\n<p>Usually, calcium requirement is twice that for phosphorus. The grains used in horse feed are relatively high in phosphorus (3-5 grams per kg), while, as noted, they contain little calcium. Pasture, hay and haylage contain typically about 2 grams of phosphorus per kg of dry matter, but this will vary. Knowledge of the mineral content of your roughages from a feed analysis is therefore a valuable aid in calculating well balanced rations.<br />Feed mixes for young horses and horses in training have a typical calcium content of between 8 and 18 grams per kilo. On the feed bag, the content is often given as a percentage, and not as grams per kilo. A calcium content of 1.2 % corresponds to 12 grams of calcium per kilo of feed.</p>\r\n<p>With such calcium-fortified compound feeds (or mineral supplements) it should be easy to formulate rations which are adequate in calcium, even when the roughage used has low calcium content. Phosphorus deficiency in young horses is not often seen, though it can sometimes occur. This is because their diet does usually include some grain, typically as part of a concentrate mix.</p>\r\n<p>Let us take as an example, a yearling, 18 months of age and of a regular large breed (riding horse, trotter or thoroughbred). We need to ensure that this yearling builds strong, dense bones during its critical period of rapid growth and start of training. We must therefore ensure that the daily ration delivers 45 to 50 grams of calcium. If we give 7 kg hay of medium quality, containing 2 grams of calcium per kg, a total of 14 grams of calcium will be provided. We shall now be short of calcium, by about 30 grams, and this shortage must be met either through a concentrate mixture or by giving mineral supplements.</p>\r\n<p>From the example it is obvious that we need to know the calcium content of both the roughage we use (feed analysis!) and the concentrates. The PC-Horse program calculates calcium requirement from the information you provide about the horse, such as breed, body weight, age and amount of exercise. If you have a feed analysis of the roughage, you can enter its data automatically into the program and greatly improve the accuracy of ration formulation.</p>\r\n<p>Literature: Nielsen BD, Hiney KM, Hoekstra KE, Bell RA and Potter GD (2004). Nutritional and husbandry management of racehorses. In: The Elite Race and Endurance Horse. A. Lindner (ED), pp 66-71.</p>','',1,616,'2013-10-18 12:01:29',62,'','2016-03-16 15:36:30',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-10-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',8,349,'Calcium, young horses, calcium demands for young horses','Several studies (see a summary below) show that regular activity is beneficial for the development of strong, healthy bones and joints. Physical activity stimulates the mineralization of bones, as demonstrated by examining bone density with X-ray techniques, mostly using an image of the cannon bone of the front leg.',1,815,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4175,4921,'October 2013 - Finding the right forage for your horse','oct201358532-3','<p>Fresh or dried forage is the staple food for horses. This article focuses on when and how pasture, hay and other roughages will cover most of your horse’s energy and nutrient needs. The PC-Horse program will help you to formulate rations with a high and healthy proportion of roughage for horses, also in situations with special nutritional challenges as, for example, when your horse is in hard training or needs to lose a large amount of weight.</p>\r\n<p><em><span> Our guest author this month is Sara Muhonen. She has a PhD in animal nutrition from the Swedish Agricultural University (SLU). From her private company, Sara conducts research, consults and gives courses in horse nutrition through </span><a href=\"http://www.equi-nutrition.com\"><span>www.equi-nutrition.com</span></a></em><em><span>. She also provides a service for matching Swedish forage producers and feed buyers on </span><a href=\"http://www.grovfoderborsen.se\"><span>www.grovfoderborsen.se</span></a></em></p>\r\n<p><span>No one forage is the same as the next. How well the horse can digest forage depends on the forage´s cell wall content. The cell wall is composed of cellulose fibre, hemicellulose, pectins and cell wall protein. Cell walls can be more or less lignified and the later the stage of maturity of a plant, the more lignified they are and the less digestible. When digestibility decreases the </span>nutritive value of the forage also decreases.</p>\r\n<p>Figure 1 shows the results from a digestibility study where four adjacent leys, seeded and fertilized in the same way, were harvested at four different stages of maturity. The results demonstrate how digestibility of dry matter (DM), the fibre fractions NDF and ADF and crude protein in haylage decreases the later the forage is harvested. This means that the nutritive value of the haylage also decreases; the content of digestible energy and crude protein become lower.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/fig1_oct2013.png\" alt=\"fig1 oct2013\" width=\"624\" height=\"458\" /></p>\r\n<p>Different horses have different energy and protein requirements. The high performing athlete has high energy requirements and needs forage with high energy density. On the other hand, the pony not performing any hard work has a much lower energy requirement. Broodmares and growing horses have higher protein requirements. Besides meeting the horses’ nutritive requirements we also have to consider the horses’ need for occupation and the health and well being of its digestive system. Freedom of access to hay and haylage works well for most horses. If you have to restrict the allowance of coarse fodder (forage), 1.5 – 2 kg DM/100 kg body weight and day is appropriate. The absolute minimum allowance of coarse fodder is 1 kg DM/100 kg body weight and day.<span></span></p>\r\n<p>Feeding a high performing athlete with early harvested forage, we can provide most and, in some cases, all of the energy and protein required. Then only a small amount of concentrate, or even none at all, will be necessary. Such rations will be beneficial for gut health, will prevent behavioural disorders and have a positive impact on the horses’ mental health.</p>\r\n<p>However, a pony doing only light work needs forage of lower energy density, e.g. from a later harvest. Early harvested forage quickly satisfies daily energy requirements and it will be difficult to provide the pony with a sufficient daily intake of dry matter. This would result in less eating and chewing activity and thus increase the risk of behavioural disturbances. Therefore later harvested forage is more suitable for horses with lower energy requirements, those performing only light work, or no work at all.</p>\r\n<p>In conclusion, always ask for the forage analysis and try to find the most suitable forage to match the requirements of your horse. You will then have made a good start on formulating your horse’s daily feed ration.</p>\r\n<p>Sara Muhonen AgrD</p>\r\n<p><span>Reference: </span>Ragnarsson S &amp; Lindberg JE. 2008. <span>Nutritional </span><span>value of timothy haylage in Icelandic horses. <em>LivestockScience</em> <strong>113</strong>, 202-208. The Author can be contacted for further reference.</span></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,616,'2013-09-19 07:23:39',62,'','2016-03-16 15:36:30',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-09-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',9,364,'forage, digestion, forage for horse','Forage and forage is not the same thing. How well the horse can digest forage depends on the forage´s cell wall content. The cell wall is composed of cellulose fibre, hemicellulose, pectins and cell wall protein. Cell walls can be more or less lignified and the later the stage of maturity of a plant the more lignified are the cell walls and the digestibility decreases. When digestibility decreases the nutritive value of the forage also decreases.',1,785,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4176,4922,'September 2013 - Preparations for the weaning of foals','sept201335147-3','<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/foal-and-mare550.jpg\" alt=\"foal-and-mare550\" width=\"550\" height=\"413\" /></p>\r\n<p><strong><span style=\"font-size: 12pt; line-height: 115%;\"></span></strong><span>We have come to September and the year\'s grazing season is drawing to a close. It is also time to prepare for the weaning of foals. For many foals, weaning can be a stressful process that affects them both physically and mentally.</span></p>\r\n<p><span>It is important that separation from the mare is done as gently as possible. There are several ways to implement weaning. Some prefer to separate the mares and foals quickly, while others prefer a more gradual process. Breeders must rely on their own experience and apply the methods they find most appropriate under the given conditions. One important factor is the number of mares and foals in the herd. Whether your mare is on her own or is part of a larger herd where there is a number of foals will make a big difference. </span></p>\r\n<p><span>Where foals are weighed regularly, it is often found that the daily gain is reduced during the weaning period. This is not desirable, since a period of reduced growth is often followed by a period of rapid growth. The latter is called <em>compensatory growth</em>, and occurs when the foal’s body tries to compensate for the period of low growth after weaning. In such periods we often see that the foals become thin. They appear higher over the croup than over the withers. Such compensatory growth during this period is not welcome as the foals may be especially susceptible to undesirable development of tendons, joints and bones. An important part of preparations for weaning is therefore to ensure that foals are eating well and are able to maintain normal weight gain in the period leading up to, and during, the period of actual weaning.</span></p>\r\n<p><span>It is well known that stress can cause gastric ulcers in horses, especially in horses that in training receive relatively high amounts of concentrates. Many riding horses and race horses therefore struggle with gastric ulcers. It is less well known that that this can also be a problem for foals and yearlings. Studies have shown that a part of the foal population may also develop gastric ulcers, especially those receiving concentrate supplements, for instance through creep feeding. It is therefore desirable that the use of concentrates is kept at a moderate level through the liberal feeding of good quality roughage.</span></p>\r\n<p><span>If foals continue to be on pasture after weaning, there are usually no problems as long as the pasture is in a reasonably good condition so late in the season. We can also optionally provide supplemental hay or silage if the quality of the pasture has in fact started to degrade. </span></p>\r\n<p><span>&nbsp;Where foals are taken in from pasture at weaning, it is important to give free access to forage, either as hay or haylage, with an appropriately high quality for foals. This means that both energy and protein content should be relatively high and this should be confirmed through proper feed analysis, not just assessed through traditional “experience”.</span></p>\r\n<p><span> Foals at weaning and during their first winter need forage that contains high levels of energy, protein and calcium. Swedish experiments show that foals grow equally well on forage-based rations as on traditional winter rations with concentrates. However, this requires that the forage is of an appropriate quality for young growing horses.</span></p>\r\n<p><span>When comparing nutrient concentrations among different feeds, you should always use the values ​​given per kg dry matter. This is particularly important when using haylage, as this feed type varies widely in dry matter content, depending on the moisture it had when baled. </span></p>\r\n<p><span>As a guideline, roughage for foals and yearlings should have at least 9,5 MJ energy and 130 grams of crude protein per kg dry matter. In addition, the calcium content should be 4 grams or more per kg dry matter. To evaluate this you need a feed analysis. </span></p>\r\n<p><span>The PC-Horse program is an important tool in this context. Feed analyses are easily entered into the program, allowing you to formulate rations based on the actual nutrient values of your own feed instead of using standard table values. </span></p>\r\n<p><span>PC-Horse is working to get agreements with feed analyzing laboratories in several European countries in order to enable a direct import of digital certificates of feed analyses into the PC-Horse program. This procedure enables horse feeders to use their own roughage data without any risk of errors in the transfer of nutrient data and represents a huge step forward in the accurate and effective planning of rations.</span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,616,'2013-07-29 16:43:13',62,'','2016-03-16 15:36:30',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-08-31 23:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',6,372,'','It is important that separation from the mare is done as gently as possible. There are several ways to implement weaning. Some prefer to separate the mares and foals quickly, while others prefer a more gradual process. Breeders must rely on their own experience and apply the methods they find most appropriate under the given conditions. One important factor is the number of mares and foals in the herd. Whether your mare is on her own or is part of a larger herd where there is a number of foals will make a big difference.',1,691,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4177,4923,'August 2013 - Active period for competition horses.','august201319003-3','<p>Summer is an active time for many competition horses. In August, we are now in the middle of summer and many competition horses have already gone through a long season of hot weather. However, many major competitions, particularly gallop and trotting, are still to come.<br /><br />Are there specific issues around feeds and feeding we have to take into extra account when horses are competing during the summer? In general we can say that feed and feeding can continue as normal in the summer, but in especially warm periods it is important to protect horses against excessive heat of the day. It is also important to ensure good ventilation during transport. When a horse transport is stuck in rush hour traffic, it can become too hot for the horse(s) inside. After training and racing, horses should be cooled down carefully. Horses that are heat stressed may have poor appetites and this is very unfortunate during such an important period of the competition season.<br />Feed and feeding practices may be much the same as in the rest of the year, but it is especially important to maintain a proper fluid and electrolyte balance in warmer weather. Training and competing in warm periods increases the loss of fluid and electrolytes significantly. In practice this means that horses must receive guaranteed access to fresh water and salt.</p>\r\n<p>Many experiments have shown that horses do not drink enough water when they only take water from automatic water bowls . If they get their fresh water from buckets the daily water uptake will increase. If horses are drinking too little water, this can affect their performance significantly. In addition, horses are more prone to colic if they are drinking too little water. Remember also to offer horses an adequate supply of water during prolonged transport and journeys.<br />To ensure that horses get enough salt, salt licks alone are not enough. Many horses will take too little salt from salt licks even when their salt requirement is high. We must instead provide adequate amounts of salt with the feed or mix the salt in the water. If we give salt with the feed it should be distributed over at least two meals. After hard training and competition, horses have sweated a lot and therefore lost a great deal of salt. To quickly replace this loss it can be beneficial to accustom the horses to drinking water containing 5 grams of salt per litre of water. One to two buckets of such water will add 50 -100 grams of salt to the intake and thus contribute significantly to restoring electrolyte balance. All the values in this example are calculated for horses of 500-600 kg body weight. For smaller horses and ponies, values must be converted according to body weight.</p>\r\n<p>The PC-Horse program calculates your horse\'s requirement for salt according to its body weight, the amount of exercise you determine and, additionally, the season. This means, for example, that the program will calculate higher levels of need for salt in summer than in winter months. Making active use of the program throughout the year will help you stay in control of your horse\'s need for salt, regardless of changing body weight, exercise regimes or the actual season.</p>','',1,616,'2013-07-29 16:43:13',62,'','2016-03-16 15:36:30',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-07-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',3,382,'','',1,836,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4178,4924,'June/July 2013 - What determines the nutritive value of roughages?','june201312301-3','<hr />\r\n<p><em><span><em><span>Roughages make up the major part of most horse diets. Since most roughages are grown locally, and do not have strong commercial interests behind them, information on the nutritional value of individual roughages is much scarcer than for commercial concentrates. This article discusses factors that influence the nutritional value of roughages, and argues that a roughage analysis can benefit your horse’s wellbeing as well as reduce its feeding costs.<br /> </span></em></span></em></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;<strong><span><img src=\"images-joomla/stories/seasons/hayeatinghorse.jpg\" alt=\"\" style=\"vertical-align: middle;\" /> <br /></span></strong></p>\r\n<p><strong><span style=\"font-size: 12pt; line-height: 115%;\"></span><span></span></strong><span>By Dr. Eric Clausen, Advisor on Horse Nutrition and Management<br /> Videncentret for Landbrug, Denmark</span></p>\r\n<p><span><br /> Based on the analysis of forages, haylage and hays produced for horses that we encounter in our advisory work in Denmark, it is clear that there are large differences in terms of content of the various nutrients.<br /> In order to make the best use of your roughages, and to obtain balanced rations providing the nutrients your horse needs, it is necessary to know the value for all critical nutrients in the feed. With rising prices for grain and feed mixtures, a feed analysis of your roughage can also be invaluable in improving the economy of your horse feeding, simply because roughage of a good quality can effectively substitute for more costly, commercial feeds. <br /> </span></p>\r\n<p><span>The nutrient composition of herbage depends on:<br /> • The botanical stage of the grass and legumes at harvest.<br /> • The botanical composition, i.e. the proportions of different grass species, of clover and of various other plants.<br /> • Harvest, i.e. whether it is it the first, second or possibly third cut.<br /> • The amount of nitrogen fertilizer (fertilizer) used.<br /> </span></p>\r\n<p><span>Young leafy grass can be difficult to dry for hay, whereas it is suitable for haylage. Therefore, grass harvested for haylage is usually cut at an earlier stage than grass cut for hay-making. As the grass grows older it becomes more fibrous and coarse, and the content of digestible nutrients decreases. Typically, grass cut for hay at the later stages of development will have a larger share of stems, a smaller percentage of leaves and a lower nutritive value.<br /><br /> The distribution of the different grass species involved is not the same in the case of a first or second harvest. Timothy is usually more dominant in the first than in the second cut, because it will develop more stems and smaller leaves as the growth season progresses. </span><span>Meadow fescue, smooth meadow grass and white clover</span><span>, however, continue to develop new shoots with many leaves throughout most of the summer.<br /> Applying fertilizer (nitrogen) has a powerful effect on both crop yield and nutritional content. In particular, protein content is strongly increased by nitrogen fertilization.<br /> <br /> <strong>Shorter chewing time needed for early cut haylage</strong><br /> Horses that are fed haylage from early harvests use less time chewing (number of minutes used per kg dry matter) and consume more roughage per unit of time than horses that are fed haylage or hay harvested at later development stages, when the fibre content in the diet is higher. </span></p>\r\n<p><span>As later cuts result in longer eating time and lower nutritive value, ​​it may be advantageous to use such roughages for horses that do not have particularly high nutritional requirements, such as adult horses in moderate use, or ponies that can easily become too fat.<br /> <br /> <strong>Use of forage analyses in PC-Horse.<br /> </strong>If you have access to a nutrient analysis for your roughage, you can easily enter it as a user-defined feed in the PC-Horse program. PC-Horse has made an agreement with one of the leading analytical laboratory in Europe (Eurofins) which now will supply their analysis certificate as a data file, in addition to the usual printed page. The latest version of PC-Horse will import the data file, and make the feed available for planning rations for your horses, thus greatly simplifying the process of entering complicated nutritional data. You may also save money when buying hay or haylage of above average quality. </span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\"><span>&nbsp;</span></p>','',1,616,'2013-05-17 09:16:19',62,'','2016-03-16 15:36:30',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-05-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',8,353,'','',1,1136,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4179,4925,'May 2013 - Prepare for good grazing','may201314196-3','<hr />\r\n<p><em>The monthly information letter from PC-Horse focus on the transition from indoor feeding to grazing requires proper preparations, if you are to avoid digestive problems and maintain a good health. The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences.</em></p>\r\n<p><em>Drs. Dag Austbø and Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the biological basis and computational models which are used in PC-Horse.</em></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/foal-diar.jpg\" alt=\"foal-diar\" width=\"200\" height=\"133\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/bete.jpg\" alt=\"bete\" width=\"200\" height=\"133\" /></p>\r\n<p>After a long winter horses will again be back on lush pastures. The transition from indoor feeding to grazing requires proper preparations, if you are to avoid digestive problems and maintain a good health.</p>\r\n<p>Needless to say, fences and gates must be in good technical condition. Take some time to tidy up the field. Remove accumulated trash (plastic, bottles, sharp items) that have \"stranded\" in the pasture during winter. Control the water supplies, and provide salt licks (sodium chloride). Horses should be wormed before they are let out to graze. Contact your veterinarian and get a plan for anthelmintic treatment schedules that functions in your district and matches your horses. The latest version of PC-Horse contains a planning module that allows you to enter your parasite treatments.</p>\r\n<p>A gradual transition from indoor feeding to pasture is crucial. During this transition period, when the horses gradually gain access to more and more grass, you should continue to give roughage (hay or silage) in the morning (before pasture) and in the evening, while reducing the amounts of concentrate. Allow for a gradual increase in the time on pasture over one to two weeks, before the horse will be out all day.</p>\r\n<p>Horses graze pastures unevenly, and have favorite areas where they quickly eat most of the available grass, whilst avoiding other areas (typically where manure is dropped). Often it looks as if there is plenty of grass left in a field, while in reality there is much less that the horses will eat. Monitor the amounts of \"available\" grass carefully, and be sure to move the horses to new pastures in time.</p>\r\n<p>Mares with foals and young horses should have the best pastures. It is important to monitor grass abundance and quality. There should always be plenty of grass available in the pasture, or you will find that both broodmares and young horses quickly lose body condition. If practical, large pastures should be subdivided and the smaller plots be used on a rotational basis.</p>\r\n<p>Adult horses and ponies can do well on pastures of lower quality, provided that they are not trained or used excessively for riding. For horses with a history of laminitis more extensive pastures will be convenient.</p>\r\n<p>Periods of drought may be expected at different times during the spring and summer season. Pasture quality drops quickly when the soil humidity is low. Look carefully for changes in grass availability and reduced body condition during a draught period !</p>\r\n<p>In PC-Horse you can calculate the approximate intake of pasture grass based on the time spent on pasture and the pasture conditions. We will explain how you can your use grazing information to formulate balanced rations for your horses in a later monthly letter on <a>www.pc-horse.com</a>.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2013.</em><br /><em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2011-02-15 15:59:09',62,'','2016-03-16 15:36:30',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-04-30 23:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',4,388,'','',1,784,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4180,4926,'April 2013 – Supplying your horse with Vitamin D','april201375613-3','<hr />\r\n<p><em><span>This month’s information letter from PC-Horse focuses on vitamin D. </span></em><em><span style=\"color: #333333;\">Requirements for vitamin D, the contribution of feedstuffs to the horse’s vitamin D intake and the importance of storage losses are all discussed. </span></em><em><span>The article is written by Dr. Dag Austbø of the Norwegian University of Life Sciences.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; </span></em></p>\r\n<p><em><span>Drs. Dag Austbø and Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the biological basis and computational models used in PC-Horse.</span></em></p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\"></span> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/d3horse550.jpg\" alt=\"d3horse550\" width=\"550\" height=\"413\" /><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\"></span><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\"><br />&nbsp; <br /> Vitamin D plays a key role in regulating the stores of calcium and phosphorus in the body by controlling the absorption of these minerals from the intestine. When experiencing a deficiency of vitamin D young horses will absorb too little calcium and phosphorus to enable building of well mineralized, healthy bones, even when the ration contains adequate amounts of the minerals. In severe vitamin D deficiency, rickets will develop. In addition to its effects on mineral metabolism and bone, we now know that vitamin D has significance for the normal functioning of the immune system and a variety of cell functions. Along with vitamin A and E, Vitamin D is one of the group of fat-soluble vitamins and because it is fat-soluble, vitamin D reserves can be stored in body fat for several months. </span><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\"></span></p>\r\n<p><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\"> </span><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\"><br /> Plant material may contain Vitamin D<sub>2</sub> (Ergocalciferol), while animals produce Vitamin D<sub>3</sub> (Cholecalciferol). Both forms of vitamin D are effective in mammals, and we therefore use the generic term \"Vitamin D\" when talking jointly about the two forms. Vitamin D is converted to the biologically active form 1,25(OH)<sub>2</sub> D through several chemical stages before it can exert its effects in the body.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\"></span></p>\r\n<p><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\">Vitamin D<sub>3</sub> is formed in the skin of mammals during exposure to sunlight. Horses which are kept outside will make adequate amounts of vitamin D in the summer, and may build up reserves for several months. In areas with long winters and little sunlight (Northern Europe, Scandinavia), however, these reserves will not last throughout the winter season, and it is important that the requirement for vitamin D is met from the diet. <br /> <br /> </span></p>\r\n<p><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\">The content of vitamin D in a feed is usually expressed in international units (IU). One international unit is equivalent to 25 nanograms of the vitamin. NRC 2007 defines a minimum requirement of 6.6 IU per kg body weight for adult horses regardless of exercise level, pregnancy or lactation. Higher requirements are defined for young growing horses. For age between 0-6 months, NRC recommends 22.2 IU per kg body weight, decreasing with age to 13.7 IU per kg body weight by 19-24 months. It is important to note that these recommendations are for the minimum required intake of vitamin D. In PC-Horse, we\'ve increased that minimum by about 20% to provide a safety margin for situations where the horse gets little sunlight.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\"><br /> Most grasses and grains contain relatively little vitamin D when harvested. As mentioned, direct sunlight will initiate photochemical reactions which increase vitamin D content. When grass is dried in the sun after cutting, hay with about 1000 IU vitamin D per kg will be produced. In wilted haylage with a dry matter content of 60% we can expect an average vitamin D content of 500-800 IU per kg dry matter. The vitamin D content will, however, be variable and will be affected by the weather during drying, the number of times the grass is turned before it is dry and the overall length of the drying period. Vitamin D content in hay and haylage reduces during storage.<br /> <br /> </span></p>\r\n<p><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\">Most concentrates used for horses contain added vitamin D<sub>3</sub>, usually in amounts of about 800-1200 IU per kg. Many feed supplements contain vitamin D<sub>3</sub>, and the amounts vary widely. Vitamin D is toxic in large amounts and can cause serious disorders of calcium and phosphorus metabolism. In the PC-Horse program, you will get a warning when the intake of vitamin D is clearly larger than what the horse needs. Usually it takes a long period, typically months, with excessive intake, before any symptoms of poisoning show up.</span></p>\r\n<p><em><span>&nbsp;</span></em></p>','',1,616,'2013-03-21 09:44:13',62,'','2016-03-16 15:36:30',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-03-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',7,402,'','Vitamin D plays a key role in regulating the stores of calcium and phosphorus in the body by controlling the absorption of these minerals from the intestine. When experiencing a deficiency of vitamin D young horses will absorb too little calcium and phosphorus to enable building of well mineralized, healthy bones, even when the ration contains adequate amounts of the minerals. In severe vitamin D deficiency, rickets will develop. In addition to its effects on mineral metabolism and bone, we now know that vitamin D has significance for the normal functioning of the immune system and a variety of cell functions. Along with vitamin A and E, Vitamin D is one of the group of fat-soluble vitamins and because it is fat-soluble, vitamin D reserves can be stored in body fat for several months.',1,757,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4181,4927,'Mars 2013 -Vitamin E – the antioxidant vitamin','mars201356747-3','<hr />\r\n<p><em>The monthly information letter from PC-Horse focus on vitamin E. Sources of the vitamin in horse feeds is addressed, and storage losses of natural vitamin E in roughages and grains, and vitamin E requirements are explained. The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences.</em></p>\r\n<p><em>Drs. Dag Austbø and Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the biological basis and computational models which are used in PC-Horse.</em></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/yearlings-eating--in-haybar.jpg\" alt=\"yearlings-eating--in-haybar\" width=\"550\" height=\"413\" /></p>\r\n<p>&nbsp;Vitamin E is added to most concentrate feeds and to general purpose mineral and vitamin supplements. There are also special vitamin E supplements available on the market, often with the mineral selenium added.</p>\r\n<p>The amounts of vitamin E in a feed are expressed in International Units (IU) or milligrams per kg. One (1) IU of the naturally occurring vitamin is equivalent to 1 milligram. In PC-Horse, we specify requirements in milligrams. There are various chemical forms of vitamin E. Natural vitamin E often has higher biological activity than synthesized vitamin E, which may be composed of several different chemical forms.</p>\r\n<p>Common roughages contain from 30 to 100 IU of vitamin E per kg of dry feed (DM). Fresh grass and early harvested hay or haylage have the highest levels of the vitamin. During storage, the content of vitamin E decreases gradually. Through the winter season 50-70% of the original content may be lost.<br />Grains such as oats, barley, wheat and maize contain less vitamin E than good quality roughage. Typical levels will be in the range of 20 to 30 IU per kg, and decrease with storage. As a consequence, a horse\'s vitamin E status will change over the year due to these storage losses if extra vitamin E is not added to the diet through concentrates or supplements.</p>\r\n<p>Vitamin E is a fat-soluble vitamin, and will be found in the fat-rich parts of the body. At the cellular level this means that vitamin E is found in the cell membrane, where it works as an antioxidant protecting the cell against harmful oxidation. Vitamin E works as an antioxidant in close cooperation with the mineral Selenium, which is found in the interior of the cell.</p>\r\n<p>The net requirement for vitamin E is set to 1.0 IU per kg body weight for adult horses at maintenance and for pregnant mares. For horses in training the requirement is 1.6 to 2.0 IU per kg body weight depending on how hard the horse is trained. In mares with foals and young horses a net requirement of 2.0 IU per kg body weight is proposed. In PC-Horse we recommend about 20% more than this net demand, in order to build in a safety margin when preparing rations for all types of horses.</p>\r\n<p>Vitamin E is of low toxicity and it is not dangerous to give 5-10 times more than the recommended amount, but intake of vitamin E at these levels is both unnecessary and costly. Compared to the low toxicity of vitamin E, it is important to remember that selenium is highly toxic if overfed in comparable quantities.</p>\r\n<p>Vitamin E deficiency has been associated with various diseases of the muscular system, such as white muscle disease in young foals and rhabdomyolysis in adult horses. It has also been connected with reduced fertility in stallions, but this is not well documented. Part of the difficulty in detecting the exact causes of diseases associated with vitamin E deficiency relates to the interactions between selenium and vitamin E mentioned above. It is therefore important to check the status of both vitamin E and selenium when formulating horse rations. Special note should be taken when using roughages that have been stored throughout the winter before being fed.</p>','',1,616,'2013-01-23 14:46:01',62,'','2016-03-16 15:36:30',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-02-28 19:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',10,392,'','',1,835,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4182,4928,'February 2013 -  Carbohydrates in the horse\'s ration','feb201312133-3','<hr />\r\n<p><em>The article explains why carbohydrates in the horse\'s diet which originate from roughages and from grains have different effects on the horse\'s health and performance. The varying digestion of fibre, sugar and starch in the equine digestive system are compared, and conditions which may evolve into metabolic disease and lameness are discussed. The article is written by Dr. Dag Austbø from the Norwegian University of life sciences in Norway. He is one of the key persons who have developed the PC-Horse software.</em></p>\r\n<hr />\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/winterhorses-eating-hay550.jpg\" alt=\"winterhorses-eating-hay550\" width=\"550\" height=\"413\" /></p>\r\n<p>Horses, like other herbivores, get most of the energy they need from carbohydrates in their diet. Carbohydrates are a large family of nutrients that include simple sugars such as glucose and table sugar, starch, and also complicated and indigestible plant fibres such as cellulose. The various carbohydrates are handled differently in the horse\'s organism, and it is therefore important to understand more about the types of carbohydrates that dominate in your horse\'s ration.</p>\r\n<p>Generally, modern horses eat fresh or dried forages, often with the addition of grain-based concentrates. Forages include fresh grass, grass silage (haylage), hay and straw. The concentrates are either pure grains (oats, barley, maize) or mixtures based on these cereals, with other feed sources such as minerals and vitamins added. The carbohydrates in a mixed ration will therefore be derived from both roughage and concentrate components.</p>\r\n<p>Roughage contains about 50 to 100 grams of sugar per kg dry feed. The rest of the carbohydrates belong to the group called fibre, and are measured either as crude fibre (about 300 grams per kg dry feed) or as soluble fibre, (NDF, about 600 grams per kg dry feed). In PC-Horse we use the crude fibre content to describe the amount of fibre in feeds.<br />Fibre cannot be digested by the body\'s own enzymes. This means that fibre is not broken down in the small intestine, but instead passes to the large intestine. Here, microbes break the fibre down in a fermentation process that takes many hours. Energy-rich products called short chain fatty acids are formed (acetic, propionic and butyric acid). The acids are absorbed into the blood and converted to chemical energy (ATP) in the cells. For horses on a forage-only diet, the fatty acids from fermentation in the caecum and large intestine are the main source of energy.</p>\r\n<p>In addition to its role in supplying energy, fibre also has other important functions in the digestive tract. Fibrous feeds require a lot of chewing activity and increase the production of saliva, rich in bicarbonate buffer. This prevents undesirable acidification in the upper part of the stomach and therefore may help prevent ulcers. Since fibres are not digested in the stomach or small intestine, they will maintain volume and water content in the small intestine, and thus help to keep bowel functions healthy. A certain amount of fibre content in the diet is totally indigestible, and therefore leaves in the manure.</p>\r\n<p>Carbohydrates in grain and concentrate mixtures are largely starch. The content of starch in the different grain types varies, but is typically 400-500 grams per kg dry feed. Starch is formed in plant seeds through the coupling of sugar (glucose) molecules. The starch is digested by enzymes in the small intestine and absorbed into the blood as glucose. This is the reason why you can provide your horse with energy relatively quickly through the feeding of grain or a concentrate mixture.</p>\r\n<p>Glucose that is not used directly for energy after absorption is stored as glycogen in the liver and muscle, and fat in the body\'s fat stores. As in humans and other mammals, horses regulate their blood glucose content through the hormone insulin. Compared to many mammals, the horse has a more limited ability to control major fluctuations in blood glucose concentrations. This can cause problems for horses that have a large amount of concentrate in their ration, and requires close monitoring of the amounts of easily digestible carbohydrates (sugars and starch) that are given per meal.</p>\r\n<p>There are differences in the small intestine\'s ability to digest starch derived from different sources. The types of grains, and different heat treatments, that are selected by concentrate manufacturers may therefore influence how quickly the starch is absorbed. Starch that is not absorbed in the small intestine is transported to the hindgut, where it is degraded by the microbes. If large amounts of starch reach the large intestine, rapid fermentation will occur. This easily leads to imbalances in the intestinal flora, with negative effects for the horse.</p>\r\n<p>Carbohydrates are, as noted, the most important energy source in the horse\'s ration. Because of the many forms carbohydrates can take in plant material, the actual mix of carbohydrates in the total ration is important. When the carbohydrate fraction in the feed is dominated by fibre from forage, horses will benefit from ample time for chewing activities, as well as a stable intestinal function.</p>\r\n<p>For active horses that need more feed, we use grain or concentrate mixtures with a high content of starch. These diets are important in rations for sport horses but, if misused, may result in problems that can ultimately lead to muscle disease and lameness. The person planning the ration should therefore monitor the level of concentrates used, and distribute them over a sufficient number of meals. Through systematic use of the PC-Horse program, you can plan rations so that the starch quantities are within the recommended ranges, and you will be given clear warnings if the starch content in one or more meals becomes too high. In addition, you can efficiently maximize the use of your own roughages if you know their energy value.</p>','',1,616,'2013-01-23 14:42:54',62,'','2016-03-16 15:36:30',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-01-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',5,409,'','',1,764,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4183,4929,'January 2013 - Early winter - time to keep a closer eye on your young horses and broodmares.','jan201334970-3','<p><span></span><span>Finally January comes to bring an end to the cool and humid late autumn months. The sun has set off on its way towards summer in the northern hemisphere, but still has a long way to go before we see the first signs of green appearing in our pastures. Foals born last summer were taken from their mothers, and have for several months had to live and develop on rations which you as a breeder have formulated. </span></p>\r\n<p><span>&nbsp;Most half-to-one year olds have acceptable development, but it is still common to see yearlings that are too much on the thin side at this time of year. This will be because they have had difficulty adapting to the herd to which they belong, have problems with intestinal parasites, or are temporarily struggling with their teeth. </span></p>\r\n<p><span>&nbsp;January is a good time to closely inspect your foals. First of all you have to judge the body condition. A foal should not be fat quite, but still have rounded body forms as a result of good muscle development. This is best assessed by close examination of the ribs and the back with your fingers. <br /> Regular inspection of the mouth of young foals is the best way to discover and, if necessary, initiate treatment of teeth problems which potentially will reduce feed intake and reduce growth.<br /> <br />Foals grow a lot during the first winter and may need more feed than might be expected in order to develop harmoniously. Adult body weight for a horse is reached at about 3 years of age. It is determined both by the nutrition given when young, and also by the individual genes for growth that the foal inherits. There is a considerable variation in genetic growth potential within most horse breeds. Foals with the growth potential to become large relative to the average size of the breed often tend, in fact, to be thin, while those with a lower growth potential may more easily accumulate fat and tend to be on the “round” side. </span></p>\r\n<p><span>&nbsp;During the first winter, it is not easy for a breeder to know for certain to which group a colt or filly belongs. We therefore recommend that you invest time and careful examination in assessing the development of each foal, adjusting their ration to match observed weight development and, in particular, correcting the feeding in case the horse has become too thin.</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;Young horses are particularly susceptible to intestinal parasites, since immunity takes time to develop. You should therefore have a systematic approach when combating parasites and take care to treat all young horses. The parasite load for horses varies regionally, and your treatment program should be made in consultation with a local veterinarian. </span></p>\r\n<p><span> There are clear advantages in keeping your young horses outside with access to exercise areas. Water must always be available, and they should have free access to forage, whether it is hay or haylage, particularly in the coldest parts of winter. Individual feeding of concentrates gives the best opportunity to correct differences in growth and development, and “help” foals that are not growing at an expected rate because of competition in the herd. You should give concentrate to each foal at least twice a day.<br /><br /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/winterplay_pregmare500.jpg\" alt=\"winterplay pregmare500\" width=\"550\" height=\"413\" /><br /> </span></p>\r\n<p><span>In January and February many pregnant broodmares approach the last third of the gestation period. During this time, nutritional need increases week by week and it is important to adjust the feeding gradually and in accordance with requirement. Broodmares should be in good general condition, without being too fat. A locally adapted program of treatment for intestinal parasites is also important for broodmares.<br /> <br />PC-Horse will assist you in feeding rations which meet the needs of your broodmares, and secure the nutrients required for maintenance and development of your foals. The PC-Horse program makes it easy to adjust feeding to incorporate additional requirements incurred by the extra activity of foals kept outdoors, and gives you a good tool to compare the actual body weight development with predicted growth curves for the breed. </span><span style=\"font-size: 12pt;\"></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 12pt;\"></span><span>PC-Horse will assist you in feeding rations which meet the needs of your broodmares, and secure the nutrients required for maintenance and development of your foals. The PC-Horse program makes it easy to adjust feeding to the extra activity costs incurred when the foals are kept outdoors, and gives you a good tool to compare the actual body weight development with predicted growth curves for the breed.</span></p>','',1,616,'2012-12-18 16:11:00',62,'','2016-03-16 15:36:30',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-12-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',5,423,'','',1,807,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4184,4930,'December 2012 - How intensively is your horse exercised?','december20128010-3','<p><strong><span><img src=\"images-joomla/stories/seasons/1212splash150.jpg\" alt=\"\" /></span></strong></p>\r\n<p><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\">Every horse owner knows that actively trained horses require more energy than horses which are kept on pasture or only exercised moderately for a few hours per week. The challenge comes when you need to consider more precisely how intensely your horse is exercised (trained). This is to determine how much extra energy you need to feed in order to cover the costs of the exercise. Since all estimations of exercise intensity are only approximate, it is important to check the horse’s body condition regularly. If you opt for a high level of training, and feed accordingly, the horse will easily get fat if your estimated training intensity was too high!</span></p>\r\n<p><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\"><span>&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; </span><br /> In the equine literature you can find detailed measurements of the energy costs for walking, trotting and galloping, taking into account the weight of rider and saddle, the surface, and the length of the sessions. Thus, with a meticulously kept training diary, it is possible to calculate the actual energy expenditure, and use this information to plan the horse’s ration.However, most people find such procedures hard to implement.<br /> <br /> In PC-Horse, we have used the American (NRC) system which calculates the energy cost of the exercised horse relative to the maintenance energy requirement. <br /> <br /> Total requirement = energy requirement for maintenance + energy requirement for training<br /> <br /> For convenience, the total energy requirement is given as a factor by which the maintenance requirement is multiplied. Thus, for \"light exercise” the factor is 1.25, meaning that PC-Horse will increase energy allocations by 25% above those needed for maintenance.<br /> <br /> The following terms are commonly used to describe exercise intensity</span></p>\r\n<table border=\"1\" style=\"border-collapse: collapse;\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 118.8pt; border: 1pt solid windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"119\">\r\n<p><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\">Exercise (training) intensity</span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 163.05pt; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: solid solid solid none; border-color: windowtext windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"163\">\r\n<p><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\">Factor (relative to maintenance)</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 118.8pt; border-right: 1pt solid windowtext; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"119\">\r\n<p><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\">Light exercise</span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 163.05pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"163\">\r\n<p><span>1.25</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 118.8pt; border-right: 1pt solid windowtext; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"119\">\r\n<p><span>Moderate exercise </span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 163.05pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"163\">\r\n<p><span>1.5</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 118.8pt; border-right: 1pt solid windowtext; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"119\">\r\n<p><span>Hard exercise</span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 163.05pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"163\">\r\n<p><span>1.75</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 118.8pt; border-right: 1pt solid windowtext; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none solid solid; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"119\">\r\n<p><span>Intense exercise</span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 163.05pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none solid solid none; border-color: -moz-use-text-color windowtext windowtext -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"163\">\r\n<p><span>2.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\">&nbsp;The following \"rules\" can be used to estimate the level of exercise your horse takes: <br /> <br /></span><strong><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\">Light exercise:</span></strong><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\"> Hobby Horses that are trained moderately and not every day.<br /> <strong>Moderate exercise: </strong>Jumping and dressage horses, Icelandic horses that are trained for competition and hobby horses which are in regular use several hours per day.<br /> <strong>Hard training:</strong> Trotters and some show jumpers. There may also be other categories of horses that have in common that they are exercised relatively intensively most days of the week.<br /> <strong>Intense training:</strong> Racing horses in active training and trotting horses working hard sessions on a daily basis.<br /> <br /> If you are unsure how hard your horse is trained, your PC-Horse program will help you.<br /> <br />1. Enter the horse’s data in PC-Horse. If your horse is maintaining a stable body condition, proceed by entering the current ration you feed as accurately as possible. It will be a great advantage if you have already analysed your own roughage and entered it into PC-Horse, as roughages will vary quite a lot in energy content.<br /> <br /> 2. Proceed by entering the level of exercise based on the \"rules\" above. PC-Horse calculates the horse\'s energy requirement based on body weight, sex and race/blood type with an additional energy requirement that corresponds to the level of exercise you have provided. In addition, PC-Horse tells you how much energy the horse\'s current ration provides.<br /> <br /> 3. Now you can adjust the amount of exercise (by the slider in the program) so that the stated energy requirement matches the energy content of the ration. You will then have a fairly accurate estimate of the horse’s average energy expenditure - expressed as a multiple of its maintenance requirement. </span></p>\r\n<p><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\">&nbsp;<img src=\"images-joomla/stories/44-images/44%20training.png\" alt=\"44 training\" width=\"341\" height=\"467\" /></span></p>\r\n<p><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\">The actual numbers ​​can be read from the screen and in reports produced by PC-Horse. With a little practice you will soon be able to estimate the training or exercise intensity and possibly adjust the intensity level if the calculated values differ substantially from those you had expected. It is important to remember that the estimate you get through the procedure described above is for the <em>average daily energy requirement</em> over a time period that includes both active days of training and days of rest and restitution as well.</span></p>','',1,616,'2012-11-26 12:39:03',62,'','2016-03-16 15:36:30',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-11-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',8,412,'','',1,782,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4185,4931,'Oktober 2012 - Roughage analysis: An important tool when formulating better horse diets','october2012-fi','<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/grovfoder.jpg\" alt=\"grovfoder\" width=\"314\" height=\"133\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/ensilage.jpg\" alt=\"ensilage\" width=\"200\" height=\"133\" /></p>\r\n<p>Improve your feeding through analyses of the energy- and protein content of your roughages. Summer is over and it\'s time to plan for the winter feeding season. In Northern Europe, varying conditions for grass growth, and locally extensive wet periods made ​​it difficult to produce forages of the best qualities. During such conditions it is especially important to know the nutritional value of commercially available roughages. Known o deficiencies in the diet can be compensated for through appropriate provision of supplemental feeds.  Anyone who buys into forage directly from the manufacturer should require a simple nutrient analysis on larger parties of hays or silages. Feed analyses are now relatively inexpensive, and easily commercially available.&nbsp; Quality roughage suppliers should provide analyses of their feeds to potential customers, and use the documentation to get a fair pricing of quality roughages.   </p>\r\n<p>PC-Horse is helpful when analyzed roughages are to be used in practical feeding. The program provides a simple way to define your own feeds, and to add your own nutrient analysis. Knowledge of the nutrients in major constituents of the ration is a precondition in the formulation of a diet which provides your horse with all the nutrients it needs for growth and activity.  Follow the link or click the? button (in PC-Horse) for practical instructions on how to add your own feeds in the program.</p>\r\n<p>We will draw your attention to two important features: 1. The most common feed analysis scheme includes digestible energy (in MJ), crude protein, and possibly some minerals. To get access to nutrients that are not analyzed, we recommend that you select a feed in PC-Horse which is closely similar to your own feed as a template feed. PC-Horse will automatically provide standard values for all nutrients from this template. You will then customize the feed by entering your own values from the analysis certificate.  2. For silages (bales, square bales), it very is important to give information on the water content. The dry matter content given on the certificate is the inverse of the water content, and tells how much water and how much solids the feed has. A low dry matter content means a moist (water-rich and energy poor) feed, when judged on a per kilo basis!  In using your own feeds in PC-Horse the way we have described, you will get significantly better control of your feeding.</p>\r\n<p>Take time to explore this function by defining some of your own roughages. You can easily delete your own feeds when you don’t need them anymore. Use the “Help” functions to assist you. The ?-button gives you detailed information from the website of PC-Horse.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n<p><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=204:skapa-eget-foder&amp;catid=48:foderlistor&amp;Itemid=309\">Read more about setting up your own feeds in PC-Horse</a></p>','',1,616,'2012-02-15 16:00:29',62,'','2016-03-16 15:36:30',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-09-30 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',6,435,'','',1,715,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4186,4932,'September 2012 - Fat in the horse\'s ration','september-2012-fi','<p>The horse’s natural diet consists of leaves, stems and seeds of grasses and other plant material. In essence, such plant material consists of carbohydrates. Since most of the plants and plant ingredients are low in fat content, most diets we plan for horses will contain little fat. In forages, such as hay and haylage, there is usually 10-15 grams of digestible fat (lipids) per kg dry feed. In barley and wheat, the fat content is about 20 grams per kg, while oats are more fatty and contain about 50 grams per kg. There are also special kinds of oat available with a fat content of 90 to 100 g per kg.<br /><br />Fat is rich in energy, and fat in the form of vegetable oils such as soybean oil and corn oil, can provide an important energy supplement in the ration. Vegetable oil contains around three times as much energy as the usual cereals and animal feed mixtures. This means that 0.3 kg of oil has approximately the same energy value as 1 kg feed.</p>\r\n<p><br />Fats are digested in the small intestine of all animals. The fat is emulsified by means of substances in bile, cleaved by the enzymes from the pancreas, and subsequently transported through the intestinal wall into the bloodstream. Horses can digest vegetable oils well when given in moderate amounts, i.e. up to 1.0 decilitres (0.1 kg) per 100 kg body weight. Thus, a horse of 500 kg body weight can get up to 0.5 litres per day. However, most horses are not particularly fond of vegetable oils, so it is more common to give 0.3 to 0.5 dl per day. The oil should be given spread over at least two meals and mixed with other feed that the horse will eat readily.</p>\r\n<p><br />Some horses have trouble regulating their blood sugar (insulin resistance), or experience recurrent muscle problems (muscle paralysis, tying up). These disorders are probably linked to a rapid absorption of glucose following meals with grain and concentrates. Such meals will give periods with elevated levels of glucose in the blood (“high blood sugar”). For such horses, diets with a low content of starch and sugar are recommended. Oats, barley and corn are high in starch (500-600 g per kg). This starch is absorbed after cleavage into glucose in the intestine. It is therefore important to reduce the amount of starch-rich concentrate in rations to horses with the mentioned disorders. To achieve this, fat comes in as a useful alternative source of energy. Fat is absorbed as fatty acids which have little impact on the horse\'s blood glucose concentration, and can therefore be fed as a replacement for parts of the concentrate in the ration.</p>\r\n<p><br />Vegetable oil contains predominantly fat (triglycerides) and few other nutrients. It is therefore important to make sure that the ration provides balanced amounts of all the other nutrients needed by the horse. This is where the PC-Horse program will help. You can quickly check that the ration gives a balanced supply of nutrients, and correct any shortages or surpluses. You will also get information about how much fat the ration contains, and whether this is within the recommended range.</p>','',1,616,'2012-08-21 19:52:32',62,'','2016-03-16 15:36:30',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-08-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',14,442,'','',1,741,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4187,4933,'August 2012 - How do we express a horse\'s energy needs and the energy content of its feeds?','august2012-fi','<p>Everyone knows that sweets and fatty foods contain many calories and can easily cause obesity, while vegetables, fruits and whole meal bread contain fewer calories (less energy) per kilogram or gram. In terms of humans, we talk about the content of calories as a measure of the amount of energy in food.</p>\r\n<p>The content of energy in horse feeds is more difficult to grasp. This is due partly to the fact that we can express the energy requirements for horses both in megajoules and feed units. In addition, energy demands and the energy content of horse feeds may also be calculated in different ways: i.e. as digestible energy, metabolisable energy, or net energy. We will return to this later, since it has practical significance, because the method of calculation of energy varies from country to country, and is in large part based on the traditions of different countries. As long as we calculate energy requirements and feed energy content in the same way, however, the horse will get the right amount of energy. We have taken this into account in the PC-Horse program.</p>\r\n<p>Let us first look at the units used to specify an amount of energy. Calories are the old unit of energy, and should not be used anymore. These days we use instead the \"Joule\" as the unit of energy. The conversion from calories to joules is simple: 1 calorie = 4.18 joules. When energy content is presented in joules, the numerical value is therefore about 4 times higher than when using the calorie.<br /> <br /> 1 joule is small amount of energy. Since the horse is a large animal and needs millions of joules per day for maintenance and work, it is more convenient to use megajoules (MJ) than joules when calculating a horse\'s energy needs. A megajoule is equivalent to one million joules.<br /> <br /> We will now try to explain the different calculation methods. Even if you do not need to understand in detail, it is important to be aware that there are different ways to calculate the energy, and that we often have to \"translate\" the energy content that is on a bag of imported horse feed to national units when comparing imports to other available feeds.</p>\r\n<p><strong>Digestible energy (DE)<br /> </strong>A digestion trial is needed to determine how much energy a particular food will make available to the horse. In digestion trials we give a group of horses a known quantity of the tested feed for several days. We collect the manure, and determine the gross energy content of the feed and the manure by combustion. When we have measured the amount of energy supplied in the diet and the amount of energy lost in the manure, we can calculate the amount digested by the horse. This difference between the gross energy in the feed and the manure is called the <strong>digestible energy content</strong> of the feed, usually abbreviated DE. In the UK, the horse\'s energy requirements and the feed energy content is given as digestible energy (DE) and expressed in MJ. In the United States energy requirements are also calculated as digestible energy (DE), but the old calorie unit (in the form of megacalorie, MCal) is still used.<br /> <br /> <strong>Metabolisable energy (ME)<br /> </strong>In some countries, such as Sweden and Germany, the energy content of feeds is calculated as metabolisable energy and expressed as megajoules (MJ). In the calculation of metabolisable energy, one incorporates both the energy content of the manure and the energy which the horse loses in urine and fecal gas (methane) into the calculation. Therefore, the energy content of a given diet will have a lower numerical value (of MJ) when it is calculated as metabolisable energy than when it is calculated as digestible energy. We must therefore always check to see if the megajoules specified for a feed is calculated as digestible energy or metabolisable energy.</p>\r\n<p><strong>Net energy (NE or feeding units)</strong></p>\r\n<p>The net energy of a feed is the proportion of the gross energy that can be used for training and work, and for reproduction and growth, after subtracting energy losses (heat) that are incurred when nutrients are digested, absorbed, and metabolized in the body. The net energy value of a feed (in MJ) is therefore an even lower number than the metabolisable energy.</p>\r\n<p>For practical purposes it is common to convert the net energy from MJ to a relative unit of energy, the \"Feed Units Horse\". This is an old tradition in countries that use the net energy system. In Europe this includes Norway, Denmark, Iceland, the Netherlands and France. When we calculate the “Feed Units Horse (FUH)”, we divide the net energy value by 9.414 MJ. Why divide by 9.414? This number represents the net energy value (MJ) in one kg of barley. When we express the energy content of a feed as FUH, we specify how much net energy a kilogram of the feed will give the horse, compared to one kilogram of barley. For example, if we have determined the energy value of a kilogram of hay to be 0.5 FUH, it means that a kilogram of this hay contains half as much energy as a kilogram of barley. In other words, we must feed 2 kg of hay to place the same amount of energy at the horse’s disposal as it gets from eating 1 kg of barley.</p>\r\n<p><strong>In summary</strong></p>\r\n<p>We have looked at several methods for the calculation of the energy content of feeds:</p>\r\n<p>digestible energy (DE), metabolisable energy (ME) and net energy (NE).</p>\r\n<p>Digestible energy and metabolisable energy requirements are expressed in MJ, while net energy is expressed in “Feed Units Horse”. In the Netherlands, the net energy unit is called VEP, and in France the UFC. As noted above, it is important to be aware that the horse\'s energy requirements must be calculated according to the same principles (i.e. digestible or net) and expressed in the same units (i.e. MJ or UFC) as the energy content of the feed.</p>\r\n<p>Here is an example to help clarify the above point:</p>\r\n<p>If you were to calculate your horse\'s needs in digestible energy, for example, by using the NRC calculations from the USA directly, and then feed MJ by MJ a concentrate where the energy is expressed as metabolisable energy, the horse will have too much energy and may easily become fat.</p>\r\n<p>In the PC-Horse program, we can recalculate the energy content of feeds produced in different countries, so that the energy values ​​will match those of your national system, whether expressed as net energy or digestible energy, and regardless of whether the units are MJ or UFC.</p>\r\n<p>This has been the first of a series of articles on how the energy content of a feed is determined and expressed. We know that the differing ways energy is handled in different countries represents a challenge to both nutritionists and feed advisors. We will therefore follow this up with more articles on related topics. Among these, we shall address the ranges of energy content we may expect in forages, and how to deal with imported animal feeds in more detail.</p>','',1,616,'2012-07-11 22:00:00',62,'','2016-03-16 15:34:05',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-07-31 22:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',6,532,'','',1,841,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4188,4934,'June/July 2012 - The dietary cation-anion balance','june-2012-fi','<p>All animals need minerals. Thanks to almost 100 years of nutrition research, we know a lot about the mineral needs for each horse - whether, it is sodium (from salt), potassium or iodine. We know that a horse rarely lacks potassium, since plant foods are rich in this mineral. For sodium, however, there is a much smaller margin between what is in the plants and what the may horse needs. This explains why we must give salt supplements, but not potassium supplements. Sodium and potassium are present as positive ions (cations) in the feed, i.e. they have a positive electric charge. Since the feed as a whole is electrically neutral, cations are always accompanied by a corresponding number of negative ions (anions).</p>\r\n<p>Although the overall amounts of sodium, potassium, chlorine and sulphur in the ration are important, the horse\'s metabolism is also affected by the balance between these ions. With sports horses in particular, rations need controlling to avoid an imbalance that can lead to acidification. This may happen with horses on high concentrate rations with extra supplements of minerals. All of this explains the growing interest of horse people in the cation-anion balance of rations. It is also &nbsp;why the next version of PC-Horse will enable its users to calculate cation-anion balances.</p>\r\n<p>The cation-anion balance is referred to as DCAB (dietary cation-anion balance) or CAB, and is calculated as the sum of the positively charged minerals sodium and potassium (Na + K) minus the sum of the negatively charged minerals sulphur and chloride (Cl + S). The unit used is milliequivalents (mEq). It is important to remember that the cation-anion balance is not a nutrient such as potassium or chlorine, but a calculated number that characterizes a feed or ration. With a predominance of sodium and potassium (cations) in relation to chloride and sulphur (anions) in the ration, the DCAB will be positive, and have an alkalizing effect on the body, as shown by a slight increase in blood pH. A dominance of chloride and sulphur in relation to sodium and potassium will have an acidifying effect on the body, and blood pH will decrease slightly.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/DCAB-scale.png\" alt=\"DCAB-scale\" width=\"145\" height=\"174\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/DCAB-BALANS.jpg\" alt=\"DCAB-BALANS\" width=\"139\" height=\"174\" /></p>\r\n<p>The DCAB value for common roughages used for horses is in the range +250 to +450 mEq per kg dry matter. In oats, the value is around +30 and in barley +40 to +50 mEq per kg dry matter. Thus we see that forages</p>\r\n<p>have significantly more positive DCAB values than corn. The concentrate mixtures vary widely depending on the DCAB of the ingredients, and the mineral additives used. In ordinary table salt DCAB is 0 because we have just as many milliequivalents of sodium as we have chloride!</p>\r\n<p>As we have seen above, diets with plenty of forage will generally have a positive DCAB. As the proportion of concentrate increases, the DCAB value of a ration will decline. DCAB can be expressed in three ways: as per kg dry matter in a feed, as a value for the ration, or else per kg of body weight of the horse.</p>\r\n<p>A feed ration with only hay (8 kg/day) given to a 500 kg horse will typically have a DCAB of about +2500 mEq. This corresponds to +5 mEq per kg of body weight. In the case of a trained horse on a ration of 6 kg hay plus 3.5 kg oats, the DCAB-value for the ration changes to +2000 mEq, or +4 mEq per kg of body weight. Mineral supplements, commonly given to race horses, may change these values ​significantly. In fact, mineral additions are used by the feed manufacturing industry to obtain specific DCAB-values for a feed or a ration. The physiological processes underlying how metabolism is affected by the cation-anion balance are complicated. Using the new PC-Horse version, which comes in August, you can calculate DCAB values for your own feeds, and read and learn more about cation-anion balances.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2012-05-24 12:24:36',62,'','2016-03-16 15:34:05',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-05-31 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',5,524,'','',1,759,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4189,4935,'May 2012 - Body condition: an important factor in horse nutrition','may-2012-fi','<p>When planning your horse\'s ration it\'s important to work with accurate information about the horse. Some information is easy to obtain, such as breed, age, sex and the stage of pregnancy or lactation. Correct estimates of body weight and the amount of exercise are usually harder to get, but still necessary in order to calculate requirements.</p>\r\n<p>Somewhat surprisingly, body condition itself is not included in the calculation of nutrient needs, since body condition is necessarily an effect of feeding that has been given in the past. Therefore, you have to adjust the ration according to your best assessment of current body condition, and use it as “historical” information about the adequacy of the energy supply. It is therefore important to be able to assess body condition and its changes over time.</p>\r\n<p>The horse\'s body condition (thin, moderate or fat) tells you a lot about how the amount of energy fed in recent weeks and months has met the horse\'s needs for energy. Remember, however, that body condition alone will not tell you how well the requirements for important nutrients such as protein, calcium and phosphorus have been met.</p>\r\n<p>A horse\'s condition can be assessed in several ways. The most common way uses ratings from 1 to 9, with 1 being very thin, 9 extremely fat, and 4 to 6 moderate. The ratings reflect the amount of fat on certain body parts. On the Internet you can find many descriptions of how to assess body condition by searching for “<em>body condition score, horse</em>”.</p>\r\n<p><em>Example of a 5-level body condition score:</em></p>\r\n<p><em><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/horsecondition-score.png\" alt=\"horsecondition-score\" width=\"550\" height=\"453\" /></em></p>\r\n<p>Much of this material may at first glance seem complicated, but the most important judgment to make concerns the fat layer found between the skin and ribs in the area below the withers. &nbsp;In addition, you should keep an eye on the horse\'s topline, i.e. the back and the rump.</p>\r\n<p>Young growing horses should not be fat, but should still have sufficient body condition to appear well filled out with muscle and with rounded contours along the back. All too often we see particularly that yearlings can be thin and with an excessively bony topline. With horses that have thick fur, you will need to feel carefully with your hands in order to assess the fat content correctly.</p>\r\n<p>For sports and competition horses the same rules apply: they should not be fat, but well-muscled. Broodmares require an even better body condition than that required by sports and competition horses. A little extra fat will give them energy reserves that are very important in later mating and pregnancy. Experiments have confirmed that broodmares in good body condition are more likely to become pregnant than thin mares.</p>\r\n<p>Remember to ignore the weight of the growing fetus when calculating the broodmare\'s nutritional requirements, even late in the pregnancy. Thus, in PC-Horse, you should not incorporate the weight gain that comes with fetal growth, since all the program equations are based on non-pregnant body weight.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n<p><em>&nbsp;</em></p>','',1,616,'2012-04-25 12:04:47',62,'','2016-03-16 15:34:05',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-04-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',8,521,'','',1,702,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4190,4936,'April 2012 - It\'s time to make plans for the upcoming breeding season.','apr2012-fi','<p>Now April is here, most owners wanting to breed a horse will have decided what stallion they want to use for their mare.</p>\r\n<p>If your brood mare is pregnant and expecting a foal in the spring, you should inform your chosen insemination centre of your mare\'s expected foaling date. Agreement must be reached with the stud owner concerning transport of the mare before foaling and return afterwards with the foal or, if the mare is to foal at home, transporting her from home and back again after the birth of the foal. Remember that there are provisions which apply to the transport of pregnant mares and mares with young foals.</p>\r\n<p>Insemination of the mare at home.</p>\r\n<p>In the case of home insemination you must arrange with the stud owner or artificial insemination centre how you are best to be sent the semen. This is a frozen sample of semen that is collected from the stallion at the insemination centre then packed and shipped to you in the quickest way possible.</p>\r\n<p>A home insemination benefits both mare and newborn foal as they can remain throughout in familiar surroundings. It also reduces the risk of infection and stress that can be caused through transportation and the abrupt introduction of the horse into a new environment.</p>\r\n<p>If you plan to use an artificial insemination, you will have to work together with a veterinarian who is experienced in the insemination of mares and ultrasound examination of the ovaries. The veterinarian will use ultrasound to track ovarian activity and detect the right time for insemination, as well as a microscope to check the quality of the semen.</p>\r\n<p>Keep your vet well informed about your plans and when you expect it to be appropriate to perform the insemination. This means you need to know approximately when the mare will foal and whether you are looking to inseminate during the first ovulation, about 9 days after foaling or if you choose to wait for the monthly oestrus about 30 days after foaling.</p>\r\n<p>If the mare is inseminated in the first ovulation and becomes pregnant, the foal will arrive approximately 1 month earlier in next year compared to the present year. This is particularly relevant for a mare that will foal later in the year than wanted. If the mare is inseminated during its monthly oestrus and becomes pregnant, the foal will arrive about the same time next year as this year.</p>\r\n<p>If the mare is bred during its first ovulation, conditions must be optimised. The mare must be sound and healthy and foaling must have gone without any complications. The veterinarian who will perform the insemination will be able to advise you whether it is best for your mare to breed during the very first oestrus, or wait until the next. There should be no pressure to inseminate early if the vet thinks it is best for the mare to wait.</p>\r\n<p>Now that the mare is in the latter part of gestation the need for effective nutrition increases significantly. The fetus is now growing more and more rapidly as the time of foaling approaches and you must respond and follow this up with appropriate feeding. This means that it is important to pay close attention to the bodyweight and condition of the brood mare. It can grow thin very quickly if appropriate action is not taken now.</p>\r\n<p>Feel the ribs. You should feel some fat between your hand and the ribs.</p>\r\n<p>To maintain good appetite throughout parturition and on into lactation, the mare should be eating the diet you expect to use after foaling. This means that you must use a feed mixture that is specifically designed for pregnant and lactating mares.</p>\r\n<p>In the PC-Horse program, the food needs of brood mares automatically change as the pregnancy proceeds. The program knows when the mare became pregnant (you already added the date of conception) and also knows the current date (taken from your PC every time the program is opened and run). Thus the nutritional needs of the mare are calculated on a day-by-day, week-by-week&nbsp; basis.</p>\r\n<p>You should therefore check the brood mare\'s ration weekly during this last period of gestation.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n<p>Other relevant topics:</p>\r\n<p><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=340:march2011&amp;catid=81:topics\">Now we need to think about the brood mares</a><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=341:april2011&amp;catid=81:topics\"><br /></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=341:april2011&amp;catid=81:topics\">How have young horse fared through the winter</a></p>','',1,616,'2012-03-19 08:19:52',62,'','2016-03-16 15:34:05',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-31 23:50:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',8,510,'','',1,715,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4191,4937,'March 2012 - How can we ensure the very best ration for a horse?','mars2012-fi','<p><em><img src=\"images-joomla/stories/seasons/haybal.jpg\" alt=\"haybal\" width=\"200\" height=\"133\" style=\"vertical-align: middle;\" /> <span style=\"font-size: 18pt;\"><strong>+</strong></span>&nbsp;<img src=\"images-joomla/stories/seasons/vatten.jpg\" alt=\"vatten\" width=\"200\" height=\"133\" style=\"vertical-align: middle;\" /> <span style=\"font-size: 18pt;\"><strong>=</strong></span>&nbsp;<img src=\"images-joomla/stories/seasons/ensilage.jpg\" alt=\"ensilage\" width=\"200\" height=\"133\" style=\"vertical-align: middle;\" />&nbsp;</em></p>\r\n<p>To feed a horse well, you must first select the particular feeds you want to use, and then decide on a daily allowance for each. This is easy enough in theory, but in practice there are some common pitfalls.</p>\r\n<p>In addition to the nutrients that a ration has to provide, there are several other requirements you have to take into account. The first is to make sure your horse has enough to eat! That is, the ration should contain sufficient feed for the horse to feel full. This feeling of fullness is vital for the horse\'s well-being and mental health, and prevents the development of stereotypical behaviour such as crib-biting, wind-sucking and tongue-rolling. Generally, a horse that feels naturally full works well in most situations, and better than a horse that is constantly searching for more food. So the question then is how much food should a horse have to feel naturally full and satisfied?</p>\r\n<p>Here are some simple guidelines:</p>\r\n<p>When considering how much a horse should be given to eat, it is of great importance to determine how dry or how moist the feed is. It is the dry matter in a feed that provides energy and nutrients, not the water. For feeds which are fed in moistened form, like beet pulp, this is generally easy, since the amount can be measured dry before the water is added. To control the amount of a water-rich feed such as haylage so that the dry matter you feed corresponds to a particular amount of a dry feed you have to make a calculation.</p>\r\n<p>Since water content is so important for overall nutrient value, you need to have, or to make, an analysis of the dry matter content of your haylage. The dry matter analysis informs us how much of the feed is dry material remaining after the drying process and how much is water.</p>\r\n<p>The water in a feed does not give the horse satiety, nor does it contribute nutrients. Therefore it is vital to be able to “compare” feeds on an equivalent dry matter basis when composing rations. Most feed analysis gives the dry matter content in any sample as a percentage. If an analysis of haylage gives a figure of 65% dry matter, you know that the roughage being fed consists of 65% dry material and 35% water.</p>\r\n<p>To assess the amount of haylage you need to feed a horse, it is customary to convert its solids content to that of standard hay. The daily ration given to a horse should contain the equivalent of about 1.5 kg hay per 100 kg body weight, in order to keep the digestive functions working optimally. Hay contains about 85% solids and 15% water.</p>\r\n<p>Here is an example that may help you with the kind of calculations you may need to do.</p>\r\n<p>If your adult horse weighs 500 kg, you are recommended to provide around 7.5 kg of dry hay per day. When using roughages with higher water content than 15%, for example haylage and macerated beet pulp, you need to calculate how many kilos of your own forage are equivalent to 7,5 kg of hay. So, to determine the equivalent amount of your own moist feed that you need to provide if your horse requires 7.5 kg dry hay per day, multiply 7.5 kg by 85 (which is the standard dry matter percentage of hay), and divide that by the dry matter percentage of your own feed. In our example above, your moist feed percentage is 65.</p>\r\n<p>This gives us the calculation: 7.5 * 85/65 = 9.8 kg.</p>\r\n<p>Therefore you must provide your horse with 9.8 kg haylage if it is to get the same amount of dry matter as it would from 7.5 kg of hay. If your haylage only contained 50% dry matter, you would have to feed 12.8 kg in order to deliver the recommended amount of dry matter.</p>\r\n<p>In this way, once you have ensured that your horse will get sufficient amounts of roughage in the ration, you can go ahead and give concentrates, vegetable oil, vitamin- and mineral-supplements plus any additional feed types to supplement the ration. Use the PC-Horse program to check that the ration provides adequate amounts of energy, protein, minerals and vitamins to meet your horse\'s needs. If horses are described and defined correctly within the PC-Horse program, it will be easy to check that rations formulated are meeting optimal requirements.</p>\r\n<p>One other question remains: How much can I expect my horse to eat per day?</p>\r\n<p>To answer this, start from the assumption that a horse will eat about 2.5 kg dry feed per 100 kg of body weight. This will apply to adult horses in the maintenance category in PC-Horse. Young growing horses, exercised horses and brood mares will eat more of both roughage and concentrates, and they will be likely to need a daily feed intake of 3.0 kg dry feed per 100 kg of body weight. Remember though, that this is only a recommendation. There are always individual differences in how much horses eat - just like people!</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2012-02-16 14:30:37',62,'','2016-03-16 15:34:05',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-29 22:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',10,503,'','',1,881,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4192,4938,'December 2011 - Starch in horse feed rations','dec2011-fi','<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/12splash200x150.jpg\" alt=\"12splash200x150\" width=\"200\" height=\"150\" />&nbsp; <img src=\"images-joomla/stories/seasons/stivelse.jpg\" alt=\"stivelse\" width=\"200\" height=\"150\" /></p>\r\n<p>There is a long tradition of using grains and cereal-based concentrates, especially those derived from oats and barley, in horse rations. Such ingredients are commonly an important part of rations for work horses and horses in training, since these have increased demands for energy which are difficult to meet from forage alone. Oats are commonly fed whole or crushed, while barley and other grains are main ingredients in concentrate mixtures, whether in the form of pellets or muesli.</p>\r\n<p>The distinctive thing about grains is that they contain about 50% starch and it is this starch that is the energy-rich part of the grain. Generally, we expect grain and grain-based feed mixtures to contain about twice as much energy per kilogram as dry forages (i.e. hay). Compared with forage or silage, which contain substantive amounts of water, the food value of grain, which usually has a water content of 15%, is even greater. When comparing energy contents of feeds always remember to adjust to the same water content first. The most energy-rich ingredient we can add to the rations of horses is fat (e.g. vegetable oil). Fat gives almost 3 times more energy per kilo than corn, but cannot be used in large quantities due to limitations of digestion and absorption.</p>\r\n<p>When the horse\'s ration is predominantly forage, much of the digestion occurs in the hind gut (caecum and colon) after the feed has passed through the stomach and small intestine. Here the finely chewed plant fibres are degraded (fermented) by microbes. This fermentation produces water-soluble fatty acids, mainly acetic and propionic acid. These are absorbed easily through the intestinal wall and give the horse a steady supply of nutrients to be used as energy for work and for the production of milk or foetus.</p>\r\n<p>When we give the horse a starch-rich diet (a high proportion of grain and concentrate mixtures), a large part of that starch is digested in the small intestine. The starch is broken down by enzymes in the intestines into sugars (glucose) that are transported from the intestinal contents into the blood. This leads to an increase in the horse\'s blood sugar level. The horse\'s pancreas secretes the hormone insulin to regulate blood sugar concentration, and to ensure that the absorbed glucose is used directly for energy when needed or else stored as glycogen in liver and muscles and as fat in adipose tissue.</p>\r\n<p>When horses are fed a lot of starch-rich concentrate, blood glucose may rise substantially in spite of increased insulin secretion. They may then easily become \"hot-tempered\" and some horses may be difficult to control. However, this varies widely. It is not proven that one particular type of starch, e.g. from oats, is more likely to make a horse “hot” than another type of starch, such as from barley. Most often, it is the amount they are fed that is decisive.</p>\r\n<p>If horses in training have days off, without their rations being reduced, they can easily develop muscle problems resulting in stiffness, \"tying up\", or the more serious condition of muscle degeneration (myoglobinuria). Always remember that horses who work or exercise hard should receive a reduced concentrate volume on days off, usually about half the amount they receive in the days of training. Horses that are susceptible to these problems should preferably exercise lightly, even on their off days.</p>\r\n<p>When horses receive a large amount of concentrate in one meal, a portion of the starch passes through the small intestine without being absorbed and thus comes into the large intestines. Here, the starch is utilized rapidly by the intestinal flora and the fermentation can lead to a fall in pH, making the environment in the gut more acidic, and thus less favourable for the digestion of fibre. In addition, it may create other imbalances that, in severe cases, can lead to colic or laminitis.</p>\r\n<p>A horse in hard training, as mentioned above, will eat quite a lot of feed, and it is important that the concentrates given are distributed over the course of several meals. A common rule of thumb is that a single meal should not contain more than 1.5&nbsp;grams of starch per kilogram of the horse\'s body weight. A horse of 500 kg should therefore not receive more than 750&nbsp;grams of starch per meal. Consequently,&nbsp;1,5 kilos of concentrate would be equivalent to the upper recommended amount of starch to be given in one meal.</p>\r\n<p>As mentioned, the most important concern when feeding a high proportion of starch-rich concentrate in your rations is to monitor the amount of starch that the horse receives in every single meal. In our PC-Horse program, we will soon include starch as a factor in our feed-calculator. For this to be meaningful, it is important that you use the program\'s function for allocation of the daily ration into meals. Then the program will calculate the amount of starch per meal and warn if the amounts exceed the recommended intake of 750&nbsp;grams per meal. This way, you can easily monitor and correct the ration or the number of meals so that the risk of illness or adverse side effects is minimized.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /><em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2011-02-15 16:01:48',62,'','2016-03-16 15:34:05',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-11-30 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',19,488,'','',1,723,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4193,4939,'November 2011 - Now we are coming into the cold season and the challenges it brings','nov2011-fi','<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/11splash200x150.jpg\" alt=\"11splash200x150\" width=\"200\" height=\"150\" /><br />In general, horses can tolerate cold well and they should preferably be allowed outside as much as possible. \"The lower critical temperature\" is the external temperature at which a horse needs to increase its heat production in order to maintain body temperature, or \"keep &nbsp;warm\". When it gets colder than this temperature outside, horses will increase their feed consumption, and increase their use of body fat stores. For adult horses in normal condition and getting enough food, the \"lower critical temperature\" is around minus 15 degrees. Thin horses, old horses and young horses can tolerate cold less well and for them the lower critical temperature can range between minus 5 and minus 10 degrees Centigrade. In wind and rain, horses will lose heat more rapidly than in dry, calm weather. If they are out a lot in winter it is important that they receive enough roughage (hay or haylage). These roughages have a long retention time in the hindgut of the horse, and will contribute to heat production in more that 24 hours after being eaten. Ideally our horses should be allowed out daily also in winter, and forage or have other roughage available according to their appetites.</p>\r\n<p>Allowing our horses to be exposed to outside conditions as temperature falls in October and November will promote growth of a winter coat and prepare metabolism for colder winter conditions. A naturally dense and long winter coat will keep horses warm under most conditions. If this coat has been cut for training or competition reasons, however, extra blankets will be needed for outside in cold weather, even at temperatures considered being above the lower critical temperature. <br />Trained horses are usually sweating after a workout, and should be allowed to rest inside or be covered with a rug until they are dry. As a rule, horses should only wear blankets outside in dry weather. &nbsp;</p>\r\n<p><br />A critical factor for horses kept outdoors in winter is water. Take extra care to see that your horses always have free access to water. In winter it is easier for them to develop colic? This is often because they have too little water or that the water is frozen.</p>\r\n<p>With the PC-Horse program, you can easily keep track of how much forage your horse gets. Try therefore to provide as much as possible of the basic ration as roughage during winter, and give grain and other concentrates to match the requirements calculated by PC-Horse for training and other activities.</p>\r\n<p>If horses are kept permanently outside, then stricter requirements for their welfare and environment may apply. Legislation and practical rules will vary from country to country, and it is always important that such requirements are observed. As a minimum, and in general, our horses should always have access to a dry, draft-free place where they can find comfort sheltered from wind and rain. Good shelters will lower the temperature at which horses starts shivering to maintain body temperature (the lower critical temperature), and thus enables them to cope with lower winter temperatures without having to increase feed consumption.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n<p>&nbsp;&nbsp;</p>','',1,616,'2011-02-15 16:01:27',62,'','2016-03-16 15:34:05',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-10-31 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',13,478,'','',1,698,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4194,4940,'October 2011 - The availability of minerals in rations for horses','oct2011-fi','<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/10splash200x133.jpg\" alt=\"10splash200x133\" width=\"200\" height=\"133\" /><br /><br />There is a lot of discussion about the chemical form of minerals (ie. Magnesium, Phosphorus, Copper, Zinc, Selenium etc.) that are added to horse rations. When we provide extra minerals in concentrates or in a mineral supplement, this is traditionally in the form of inorganic salts.</p>\r\n<p>Minerals can, however, also be bound to an organic molecule, such as an amino acid. They can also be fed with yeast or fungi that have incorporated the minerals during their growth. Minerals bound to organic molecules are usually called chelated minerals. <br />If we search the Internet for \"chelated minerals for horses\", we get many hits. Most articles are written as part of the marketing of products containing chelated minerals. It is often claimed that chelated minerals in a given product are taken up by the horse in a much better way than is the case with the inorganic forms. Products with chelated minerals are generally more expensive than similar products with inorganic minerals.</p>\r\n<p>The picture is somewhat different in literature reporting experiments on the absorption of inorganic and chelated minerals. The official American standard of nutrition of horses (Nutrient Requirements of Horses, NRC 2007) comments on how well minerals are absorbed on the basis of published results of digestibility trials.<br /><br />The findings are not always as clear as claimed in advertisements for chelated minerals<br />Indeed, some minerals have a somewhat better absorption in chelated rather than in inorganic form, others have a similar, or even lower absorption.<br /><br />The main message in NRC 2007 is that there are no major differences between inorganic and chelated minerals in respect to sustaining adequate minerals nutrition. When calculating the need for individual minerals, NRC takes into account how well the mineral is absorbed. For a mineral where 50% of the content of the feed is absorbed, NRC puts the horse\'s daily requirements at twice the amount the body needs to absorb from the intestinal tract. Thus, when using mineral requirements as published by the NRC, PC-Horse also takes into account how well the different minerals in the total ration will be absorbed by the horse.</p>\r\n<p>Your PC-Horse program calculates the minerals needed by all types of horse according to NRC 2007 standards. In respect to minerals for horse nutrition, we consider these standards to be the very best in the world.</p>\r\n<p>As more scientific evidence becomes available on the absorption and utilization of various chemical forms of minerals, we will incorporate it in the calculation engine of the PC-Horse program, enabling us to provide ever better nutritional advice to horse owners.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2011-02-15 16:01:00',62,'','2016-03-16 15:34:05',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-09-30 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',14,474,'','',1,836,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4195,4941,'February 2012 - Feeding the older horse','feb2012-fi','<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/02splash200x150.jpg\" alt=\"02splash200x150\" width=\"200\" height=\"150\" /><br /><br /></p>\r\n<p>Many horse owners keep their horses until they are quite old, even when their use has become minimal. Generally, we estimate that a horse can be defined as “aged” or “old” from about 20 years onwards. As with humans, however, there are large individual differences in how well individual horses will function in a riding or sports environment as they get older.</p>\r\n<p>The nutritional literature gives us no clear-cut evidence to confirm that aged horses have a lower energy requirement than younger horses. Similarly, the effects of aging on a horse\'s protein needs are not very well known, although a reduced ability in older horses to digest protein has been reported. Ask your feed supplier about the protein source in your concentrate. Proteins with a good amino acid composition will ensure that the horse is able to maintain its muscle mass. The amino acids lysine and threonine have been identified as important in this respect.</p>\r\n<p>Information on possible changes in the mineral and vitamin requirements of aged horses is also sparse. Small declines in the utilization of phosphorus and an increased need for vitamin C have been noted. In general however, it can be assumed that the feeding of horses aged 20 years or more provides the same challenges as does the feeding of any adult horse, as long as the requirements for exercise and other activities are observed and taken into account.</p>\r\n<p>It is common for older horses to experience problems with the chewing of roughages as their teeth wear and new bone and enamel are not replenished at a sufficient rate. When horses aged 20 years or more do start to lose condition, special attention should be paid to feed quality. In particular, hay and other dried roughages should be leafy and not too hard to chew. Accordingly, some horse owners prefer to feed haylage to aged horses, thereby compensating for a reduced ability to chew dry roughage.</p>\r\n<p>As for the concentrate part of the ration, pelleted feeds or muesli mixes will need less chewing and will have higher digestibility than untreated grains. The addition of some vegetable oil in the ration will increase the energy content and help to prevent or reduce a loss in body condition.</p>\r\n<p>As with all other animals, including man, the likelihood of developing disease in horses increases with age. Cushing\'s disease is more common amongst older horses, and has consequences for feeding, since it affects both appetite and metabolism. Cushing’s disease is a metabolic disturbance caused by too high secretion of a hormone from the pituitary gland, which in turn leads to an excess of cortisol in the body. Symptoms of Cushing\'s include weight loss despite increased appetite, swollen eyes, and the development of a long and dense coat. Cushing’s may also predispose for serious conditions such as laminitis and diabetes. Horses with Cushing’s have a poor toleration of sugar or starch. Care should therefore be taken to reduce or eliminate sugary feeds or grain-based concentrates. As long as the horse’s teeth are in good condition, rations rich in fibre should be fed, since these are predominantly digested in the hind gut, and only cause limited blood sugar rises after a meal.</p>\r\n<p>In summary, there is no magic solution to feeding aged horses well!</p>\r\n<p>Use your PC-Horse program to adjust the ration based on body weight and level of exercise. Observe any change in body condition closely if you own a horse in the age group 20+. If it loses condition, be careful to monitor the teeth, and match the feed quality with the capacity for chewing. Reduce the size of the ration if the horse gets too fat. Watch out for diseases. Cushing\'s syndrome, diabetes, laminitis and recurrent colic episodes all require the advice of a veterinarian and a feed specialist.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2011-02-15 15:57:55',62,'','2016-03-16 15:34:05',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-01-31 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',13,499,'','',1,708,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4196,4942,'January 2012 - Winter challenges for colts and fillies','jan2012-fi','<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/01splash200x150_ny.jpg\" alt=\"01splash200x150_ny\" width=\"200\" height=\"150\" /></p>\r\n<p>Raising young horses outdoors in small or larger groups during the winter months is regarded as a good way of building strong, hardy horses. With access to paddocks and natural outdoor areas, horses have opportunities for varied exercise and lots of social interaction. We would do well to remember that these conditions should not be selected simply in order to rationalize and simplify the work of raising growing horses. It should also be looked upon as an extremely valuable period for natural play and exercise, a prerequisite for developing the strengths and skills that your horses will need on the day they enter into a more systematic training programme.</p>\r\n<p>Young horses kept outside during winter should have the opportunity of finding shelter in a well-lit, dry space with sufficient floor room for all to lay down at the same time.</p>\r\n<p>When it comes to feeding, providing enough good quality roughage is a must. Youngsters raised outside under winter conditions should always have free access to roughage, whether they are fed hay or haylage. If you buy some or all of your own roughage and do not have any previous experience with its nutrient composition, you should ask the vendor for a chemical analysis so that you can supplement it with protein or minerals if the quality of the roughage is below a good standard.&nbsp;&nbsp;</p>\r\n<p>Based on an analysis of the roughage, it is easy to plan a basic ration which may include supplementary concentrates and minerals to cover the general needs for protein, minerals and vitamins. In cold and windy weather, you can select the “Active horse” option in the PC-Horse program. This will provide for 10 % extra energy needed to accommodate the requirement for extra activity and thermoregulatory need. To customize this basic ration to the needs of individual horses, concentrate should be given individually. It is therefore best to keep the youngsters tied when they are eating their individual portions of grains or concentrates. Whilst tied, you should take the opportunity to evaluate body condition, check for wounds and injuries, and get your colt or filly accustomed to handling.</p>\r\n<p>In PC-Horse, you can adjust the targeted growth rate of individuals by selecting either a “Normal” or a “High” targeted growth rate when you define their characteristics. For young horses that are expected to compete at an early age, you should select a “High” growth rate, allowing for a 25 % higher energy intake than during “Normal” raising conditions. You may use a combination of the “Active horse” provision and the “Normal” or “High” targeted growth rate to customize the feeding for your local environment.&nbsp;</p>\r\n<p>In winter it also important to have a good treatment program to combat intestinal parasites. Contact your veterinarian about this. The Professional, Consultant and Education versions of PC-Horse have functions to help you plan parasite treatment, dental treatment, hoof care and other recurring treatment procedures carried out in your stable.</p>\r\n<p>In the program, you can enter the young horse’s weight, based either on the weight measurements you take yourself, or by using PC-Horse to calculate the body weight from the chest circumference taken with a measuring tape. The most important thing, however, is to regularly and carefully inspect your young horses, and pay close attention to their body condition and development during winter. This applies in particular to horses in their first year of life. Poor growth and development during this early period can become very difficult to rectify at a later stage.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2011-02-15 15:57:14',62,'','2016-03-16 15:34:05',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-12-31 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',12,490,'','',1,699,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4197,4943,'Picture of the month','picture-of-the-month-fi','<div id=\"gt-src-c\" class=\"g-unit\">&nbsp;<span lang=\"en\"><span lang=\"en\"><span class=\"hps\">Each month</span> <span class=\"hps\">we change the</span> <span class=\"hps\">aperture</span> <span class=\"hps\">image on the</span> <span class=\"hps\">PC-Horse</span>. <span class=\"hps\">We do it</span> <span class=\"hps\">for</span> <span class=\"hps\">seasons</span> <span class=\"hps\">require different</span> <span class=\"hps\">feeding</span> <span class=\"hps\">the horses</span> <span class=\"hps\">and we want to</span> <span class=\"hps\">highlight</span> <span class=\"hps\">this</span> <span class=\"hps\">by publishing</span> <span class=\"hps\">adequate</span> <span class=\"hps\">factual articles</span> <span class=\"hps\">and a monthly</span> <span class=\"hps\">picture that</span> <span class=\"hps\">visualizes</span> <span class=\"hps\">a current theme</span>.</span></span></div>\r\n<p><span class=\"hps\">Do you have a</span> <span class=\"hps\">good picture</span> <span class=\"hps\">that reflects the</span> <span class=\"hps\">coming</span> <span class=\"hps\">months</span>? <span class=\"hps\">Send</span> <span class=\"hps\">it to</span> <span class=\"hps\">us so that</span> <span class=\"hps\">we may</span> <span class=\"hps\">publish it</span> <span class=\"hps\">as a</span> <span class=\"hps\">picture of the month</span><span class=\"hps\"></span>.&nbsp;</p>\r\n<p><span class=\"hps\">Mail</span> <span class=\"hps\">your contribution to</span>: <span class=\"hps\">info@pc-horse.com</span><br /> <span class=\"hps\">Enter the name and</span> <span class=\"hps\">telephone number so we</span> <span class=\"hps\">can contact you.</span><br /> <span class=\"hps\">Submitted</span> <span class=\"hps\">photos</span> <span class=\"hps\">should have a</span> <span class=\"hps\">minimum resolution of</span> <span class=\"hps\">1000x800</span> <span class=\"hps\">pixels.</span></p>\r\n<p><span class=\"hps\">Previously published</span> <span class=\"hps\">opening</span> <span class=\"hps\">images</span>:</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/splashes/1501splash150.jpg\" alt=\"1501splash150\" /> <img src=\"images-joomla/stories/splashes/1502splash150.jpg\" alt=\"1502splash150\" /> <img src=\"images-joomla/stories/splashes/1503splash150.jpg\" alt=\"1503splash150\" /> <img src=\"images-joomla/stories/splashes/1504splash150.jpg\" alt=\"1504splash150\" /><br /><img src=\"images-joomla/stories/seasons/0414splash150.jpg\" alt=\"0414splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/0514splash150.jpg\" alt=\"0514splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/0314splash150.jpg\" alt=\"0314splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/1213splash150.jpg\" alt=\"1213splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /> <br /><img src=\"images-joomla/stories/seasons/0714splash150.jpg\" alt=\"0714splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/0914splash150.jpg\" alt=\"0914splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/0713splash150.jpg\" alt=\"0713splash150\" width=\"150\" height=\"113\" />&nbsp;<img src=\"images-joomla/stories/seasons/0613splash150.jpg\" alt=\"0613splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /> <br /><img src=\"images-joomla/stories/seasons/0913splash150.jpg\" alt=\"0913splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/0513splash150.jpg\" alt=\"0513splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/0413splash150.jpg\" alt=\"0413splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/0313splash150.jpg\" alt=\"0313splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /> <br /><img src=\"images-joomla/stories/seasons/0213splash150.jpg\" alt=\"0213splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/1112splash150.jpg\" alt=\"1112splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/0812splash150.jpg\" alt=\"0812splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/0912splash150.jpg\" alt=\"0912splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /> <br /><img src=\"images-joomla/stories/seasons/0512splash150.jpg\" alt=\"0512splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/0412splash150.jpg\" alt=\"0412splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/0612splash150.jpg\" alt=\"0612splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/0312splash150.jpg\" alt=\"0312splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /> <br /><img src=\"images-joomla/stories/seasons/0212splash150.jpg\" alt=\"0212splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/0112splash150.jpg\" alt=\"0112splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/1211splash150.jpg\" alt=\"1211splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/1111splash150.jpg\" alt=\"1111splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /> <br /><img src=\"images-joomla/stories/seasons/1011splash150.jpg\" alt=\"1011splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/0911splash150.jpg\" alt=\"0911splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/0811splash150.jpg\" alt=\"0811splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/0711splash150.jpg\" alt=\"0711splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /> <br /><img src=\"images-joomla/stories/seasons/0611splash150.jpg\" alt=\"0611splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/0511splash150.jpg\" alt=\"0511splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/0411splash150.jpg\" alt=\"0411splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/0311splash150.jpg\" alt=\"0311splash150\" width=\"150\" height=\"113\" /></p>','',1,617,'2012-03-13 18:28:02',62,'','2016-03-16 15:34:05',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-13 18:28:02','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',2,0,'','',1,3,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4198,4944,'Omat rehut PC-Horsessa','your-own-feeds-in-pc-horse-2','<p>Kaikissa PC-Horsen versioissa voit lisätä omia rehuja. Ohjelman sisältämien tietojen perusteella voit helposti täydentää mahdollisesti omasta rehuanalyysistäsi puuttuvia tietoja. Tämä lisää ruokintasuunnitelmiesi tarkkuutta ja hevosesi saa paremmin katettua ravintoaineiden tarpeensa. </p>\r\n<p><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3330&amp;Itemid=3645&amp;lang=en\"><span id=\"result_box\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">Miten oma rehu lisätään PC-Horseen</span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span></span></a></p>','',1,85,'2012-08-23 08:46:25',62,'','2016-05-20 20:16:24',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-08-23 08:46:25','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',3,0,'','',1,1109,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4199,4945,'PC-Horsen vakiorehut','standard-feed-fi','<p>Kaikki PC-Horsen versiot sisältävät useita perusrehuja (laidunruoho, heinä, kasviöljy ja monia muita) VAKIOREHUT -listassa. Näiden rehujen ravintoainetiedot pohjautuvat julkisiin rehutaulukkotietoihin ja pyrkivät edustamaan paikallisia käytössä olevia rehuja.</p>\r\n<p>Vakiorehuja on kaikissa takuurehulistoissa:</p>\r\n<ul>\r\n<li>Karkearehut</li>\r\n<li>Väkirehut</li>\r\n<li>Vitamiinit/kivennäiset</li>\r\n</ul>\r\n<p>Vakiorehut palvelevat PC-Horsen käyttäjiä useilla eri tavoilla:</p>\r\n<ul>\r\n<li>Voit käyttää niitä mallipohjina, kun omasta rehustasi on analysoitu vain energia- ja valkuaispitoisuus </li>\r\n<li>Voit käyttää niitä tietolähteenä, kun haluat vertailla eri rehulaatujen ravintoainepitoisuuksia&nbsp; </li>\r\n</ul>\r\n<p>Päämäärämme on dokumentoida vakiorehuissa esiintyvä vaihtelu ja tuoda sopivat rehuvaihtoehdot PC-Horsen valikoimaan. Tämä on erityisen tärkeää, kun saatavilla olevan karkearehun laatu poikkeaa oleellisesti tavanomaisesta, esimerkiksi sateisen kesän jälkeen.</p>\r\n<p>Usein rehun nimessä on mukana sen laatua kuvaava määre esim. \"Heinä, myöhään korjattu\" tai \"kaura, 55 kg/L\". Lisäksi voit lukea lyhyet kommentit rehun ravitsemuksellisesta ominaisuuksista.</p>\r\n<p>PC-Horse kehittää parhaillaan yhteistyötä rehuanalyysejä tekevien yritysten kanssa, tavoitteena saada karkearehuanalyysien tulokset helposti PC-Horsen käyttäjien saataville.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,84,'2008-10-17 10:32:47',62,'','2016-05-21 05:30:56',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-10-17 10:32:47','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',3,0,'','',1,1092,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4200,4947,'Stable','create-a-stable-fi2','<p>Click the button <img src=\"images-joomla/stories/44-images/44-65 newstablebutton.jpg\" alt=\"44-65 newstablebutton\" width=\"104\" height=\"22\" style=\"vertical-align: middle;\" />&nbsp;to create a new stable.</p>\r\n<p>The new stable is created with a copy of the \"Guaranteed Feed List\" as a default. You can edit or change this feed list at any time.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/44-images/44-212 stablewindow.jpg\" alt=\"44-212 stablewindow\" width=\"550\" height=\"300\" /></p>','',-2,46,'2009-01-19 12:01:42',62,'','2016-03-17 08:53:43',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2009-01-19 12:01:42','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',2,0,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4201,4948,'Ruokintasuunnitelma','ration-formulation-fi','<p><strong>Kun olet lisännyt tallin ja hevosen tiedot, voit aloittaa ruokintasuunnitelman tekemisen:<br /></strong></p>\r\n<p class=\"Fetstilsvart\"><strong><br />1. Valitse rehuluettelo ja rehut hevoselle:<br /></strong>Klikkaa \"Rehut ja hevosen ruokinta<span class=\"Fetstilsvart\">\"</span> ja pääset edelleen kohtaan \"Valitse rehu<span class=\"Fetstilsvart\">\"</span>. <br />Valitse ensin rehuluettelo, jossa haluamasi rehut ovat. Käytä kyseisen hevosen tallin omaa rehuluetteloa. Saatavilla olevat rehutyypit, rehumerkit ja rehut näkyvät oikeanpuoleisessa ikkunassa.</p>\r\n<p>Tee valinnat Windowsille tyypilliseen tapaan. Avaa polkunäkymä klikkaamalla rehutyyppiä ja rehumerkkiä ja tuplaklikkaa rehua, jonka haluat valita ruokintasuunnitelmaan. Valitsemasi rehut siirtyvät vasemmanpuoleiseen ikkunaan otsikon \"Valitut rehut\" alle. Valitut rehut on polkunäkymässä merkitty symbolilla \"V\". Voit vaihtaa valintojasi tuplaklikkaamalla rehua.</p>\r\n<p><strong><img src=\"images-joomla/stories/358-images/358%20rations1.png\" alt=\"358 rations1\" /></strong></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><strong>Valitse rehut toisesta rehuluettelosta:<br /></strong>On helppoa valita rehu, jota ei löydy ensisijaisesta rehuluettelosta. Klikkaa kohtaa \"Valitse toisesta rehuluettelosta\" ja tuplaklikkaa haluamasi rehuluettelon nimeä. Tämä lista avautuu polkunäkymään (varmista, että ylhäällä mainittu rehuluettelon nimi on oikea). Valitse haluamasi rehut yllä kuvatulla tavalla.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/358-images/358%20rations2.png\" alt=\"358 rations2\" /></p>\r\n<p class=\"Fetstilsvart\"><strong>2. Hyväksy rehuvalinnat:<br /></strong>Kun olet valmis, hyväksy valinnat klikkaamalla <img src=\"images-joomla/stories/358-images/358%20selection-button.png\" alt=\"358 selection button\" style=\"vertical-align: middle;\" /> Tämä sulkee polkunäkymän ja viimeistelee hevoselle käytettävän rehuluettelon.</p>\r\n<p class=\"Fetstilsvart\"><strong>3. Anna käyttömäärät:<br /></strong>Siirry kohtaan \"Anna määrät\" ja lisää haluamillesi rehuille käyttömäärät joko kiloissa tai grammoissa. Näkymä on tyhjä, kunnes annat halutun määrän. Voit muokata yksittäisten rehujen käyttömääriä suoraan taulukkoon tai nuolipainikkeilla.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/358-images/358%20provideamounts.png\" alt=\"358 provideamounts\" /></p>\r\n<p>PC-Horse näyttää graafisen taulukon ravintoainetarpeiden täyttymisestä. Muokkaa rehujen käyttömääriä siten, että energian ja yksittäisten ravintoaineiden tarve täyttyy lähelle tasoa 100 %. Jos tasapainoisen rehutuksen saavuttaminen on vaikeaa, mene takaisin kohtaan \"Valitse rehu\" ja valitse ruokintaan sopivat rehut.</p>\r\n<p>Näkymän alaosassa oleva palkki kertoo kuiva-aineen kokonaissaannin ja karkearehun määrän rehuannoksessa sekä varoittaa, jos karkearehun saanti poikkeaa optimaalisesta.</p>','',1,49,'2009-01-19 14:20:37',62,'','2016-07-11 04:03:08',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2009-01-19 14:20:37','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',9,29,'','',1,2404,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4202,4949,'Tuo rehuanalyysi','importfeedanalysis-fi','<p>Voit tuoda PC-Horseen suoraan Eurofinsin tekemän rehuanalyysin tulokset. Tällöin sinun ei tarvitse lisätä mitään arvoja käsin, vaan kaikki tulokset tulevat automaattisesti uudelle rehulle. Voit täydentää puuttuvia arvoa taulukkorehujemme pitoisuuksilla - näin saat laskelmaasi kaikki arvot. Näin säästät aikaa ja näppäilyvirheiden riski pienenee.</p>\r\n<p><br />Valitse kohta <strong>\"Luo uusi rehu\"</strong> tallin rehuluettelossa. Valitse <strong>\"Minulla on analyysitiedosto (xml-tiedosto)\".</strong></p>\r\n<p>Voit tietysti lisätä analyysin tulokset myös käsin aiempien ohjeiden mukaisesti (valitse \"Minulla ei ole tiedostoa\").</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/46-images/46%20newfeedchoice.png\" alt=\"46 newfeedchoice\" /></p>\r\n<p>Etsi analyysitiedosto ja avaa se.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/46-images/46-ministart5.png\" alt=\"46-ministart5\" width=\"549\" height=\"341\" /></p>\r\n<p>Avautuu ikkuna, jossa on kuvaus tuomastasi rehusta. Vahvista OK.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/46-images/46-ministart6.png\" alt=\"46-ministart6\" width=\"511\" height=\"442\" /></p>\r\n<p>PC-Horse haluaa, että vahvistat rehun lisäämisen tallin rehulistalle. Paina YES.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/46-images/46-ministart7.png\" alt=\"46-ministart7\" width=\"550\" height=\"160\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,48,'2012-12-30 09:22:55',62,'','2016-06-26 06:17:14',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-12-30 09:22:55','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',5,81,'foderstat, analys av grovfoder, grovfoderanalys, grovfoder häst, räkna foderstat, höanalys, hösilageanalys, analysera hö, analysera hösilage, räkna foderstat till häst, foderanalys häst','Du kan läsa in (importera) Dina grovfoderanalyser automatiskt in i PC-Horse. Du får då in alla värden som ingår i analysen och behöver inte skriva in dem manuellt. Samtidigt kan du komplettera näringsämnena som saknas med värden från något av alla våra tabellfoder - så att du får en komplett analys. Därigenom spar du värdefull tid och slipper riskera att du knappar in felaktiga värden.',1,789,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4203,4950,'Rehuannos','ration-sheet-fi','<p>Kohdassa \"Annos\" on kooste ja analyysi rehustuksesta. Jos tallin rehuluetteloon on lisätty hinnat, näkyy myös päivittäinen rehukustannus. Voit lisätä yksittäisten rehujen hinnat myös tässä näkymässä. Voit myös valita ovatko nämä hinnat käytössä tallin kaikille hevosille vai ainoastaan tälle kyseiselle hevoselle (esimerkiksi omistaja ostaa itse rehun ja tuo sen tallille). Testaa laskelma muuttamalla rehua ja seuraamalla miten PC-Horse muuttaa rehukustannusta. Kun olet valmis, voit tulostaa annoskoosteen tai lähettää sen sähköpostilla asiakkaalle tai muille kiinnostuneille.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/358-images/358%20rationsheet.png\" alt=\"358 rationsheet\" /></p>\r\n<p>Annoskooste varoittaa (punainen rivi), kun kyseisen ravintoaineen saanti on PC-Horseen määritetyn optimialueen ulkopuolella. Saat apua kyseisen ravintoaineen kohdalla tupla-klikkaamalla punaista riviä.</p>\r\n<p>Kun haluat tarkastella kaikkien ravintoainetarpeiden täyttymistä klikkaa <img src=\"images-joomla/stories/358-images/358%20graphic-button.png\" alt=\"358 graphic button\" style=\"vertical-align: middle;\" /></p>\r\n<p>Graafiset taulukot voidaan tulostaa, tallentaa leikepöydälle tai lähettää sähköpostilla PC-Horsen ammattikäyttön suunnitelluissa versioissa.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/358-images/358%20ration-graph1.png\" alt=\"358 ration graph1\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/358-images/358%20ration-graph2.png\" alt=\"358 ration graph2\" /></p>','',1,49,'2009-01-19 14:45:35',62,'','2016-06-15 07:47:27',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2009-01-19 14:45:35','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',8,26,'','',1,1000,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4204,4951,'Ruokintaohjeen tekeminen','making-meal-charts-fi','<p><strong>Käyttömäärät ja ruokintaohjeiden tekeminen:<br /></strong>Päivittäinen käyttömäärä voidaan jakaa useisiin ruokintakertoihin. Voit tehdä tämän päivittäisen ruokintasuunnitelman tekemisen jälkeen tallissa käytettävän ruokintaohjeen muotoon \"Ateriakaavio\". </p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/358-images/358%20mealchart2.png\" alt=\"358 mealchart2\" /><br /><br />Kun rehu on merkitty aktiiviseksi (sininen väri), voit jakaa päivittäisen käyttömäärän tasakokoisiin annoksiin tai antaa haluamasi määrän tiettyinä ruokintakertoina (Ruokinta 1, Ruokinta 2 jne.). Tarkista lopputulos klikkaamalla \"Näytä ateriakaavio\". Kun olet valmis, voit tulostaa ruokintaohjeen.</p>\r\n<p><span style=\"font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;\"><a name=\"E4\"></a></span></p>\r\n<p class=\"Fetstilsvart\">&nbsp;</p>','',1,49,'2009-01-19 14:37:31',62,'','2016-06-16 16:51:41',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2009-01-19 14:37:31','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',4,25,'','',1,918,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4205,4952,'NRC laskelmat','ncr-calculations-fi','<p><strong>Kivennäisaineet ja vitamiinit<br /></strong></p>\r\n<p>Kivennäisten ja vitamiinien tarpeet pohjautuvat NRC:n (2007) normiin (suositusmäärät). NRC:n kivennäis- ja vitamiininormit on hyväksytty maailmanlaajuisesti ja niitä päivitetään epäsäännöllisin väliajoin. Tämä kuvastaa hevosravitsemuksen maailmanlaajuisten tutkimustulosten ja kokemusten kertymistä. NRC:n normeihin on tehty joitakin lisäyksiä yhteistyössä mm. saksalaisen professori H. Meyerin ja pohjoismaisten hevosravitsemuksen asiantuntijoiden kanssa.</p>\r\n<p>On tärkeää huomata, että NRC:n normi kuvaa minimitarvetta. Tämä tarkoittaa, että on käytännön olosuhteissa on suositeltavaa lisätä ravintoaineiden saantia noin 25%, jotta voidaan varmistua ravintoainetarpeen täyttymisestä. Uudessa versiossa olemme jo tehneet useimmissa ravintoaineissa tämän muutoksen minimisuosituksista optimitasolle. Ohjelma antaa siis ravintoaineiden optimisuositukset. Jos tietyn ravintoaineen saanti jää alle asetettujen rajojen (useimmiten NRC:n suositus), ohjelma varoittaa ja sinua suositellaan lisäämään kyseisen ravintoaineen saantia muokkaamalla ruokintasuunnitelmaa. Suositukset lasketaan yhtälöillä, jolloin Sinun tulee lisätä kyseiselle hevoselle oleellinen tieto. Yleensä tarvittava tieto sisältää:</p>\r\n<ul>\r\n<li>Elopaino</li>\r\n<li>Ikä ja nuoren hevosen kasvunopeus</li>\r\n<li>Siitostammoille tiineyden vaihe tai imetyskuukausi</li>\r\n<li>Valmennuksen rasitustaso</li>\r\n</ul>\r\n<p><br />Tarve usein jaetaan</p>\r\n<p><strong>Ylläpitotarpeeseen:</strong> Ravintoaineiden tarve, mikä tarvitaan ylläpitämään elimistön perustarpeet. Energian ylläpitotarve käytetään solujen, kudosten ja elinten tarpeisiin, ylläpitämään kehon lämpötila ja tasainen elopaino. <br /><strong><br />Tuotoksen aiheuttamaan tarpeeseen: </strong>Ravintoaineiden tarve, minkä hevonen tarvitsee maidon tuotantoon, sikiön kasvuun tai valmennuksen aiheuttamaan rasitukseen.</p>\r\n<p>Hevosen luonne vaikuttaa energian ja muiden ravintoaineiden tarpeeseen. Helposti jännittyvät hevoset tarvitsevat enemmän energiaa kuin rauhallisemmat rodut. Jännittyneet hevoset usein käyttävät myös enemmän energiaa saman työmäärän tekemiseen kuin rauhalliset hevoset. Siksi on tärkeää yksilöidä hevosen ruokinnalliset tarpeet, ei ainoastaan rehustusta valittaessa, vaan myös ravintoaineiden tarvetta laskettaessa. Hyvä tietokoneohjelma tarjoaa myös tämän muokkausmahdollisuuden.</p>','',1,91,'2015-01-10 13:13:06',10,'','2016-06-26 05:13:49',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2015-01-10 13:13:06','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',7,3,'','',1,969,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4206,4953,'Ravintoainesuhteet','quotas-fi','<p><span id=\"result_box\" class=\"medium_text\"><span style=\"background-color: #ffffff;\" title=\"I PC-Horse redovisas viktiga kvoter när det gäller näringsämnen.\"><img src=\"images/Ca-P.jpg\" alt=\"\" /> <img src=\"images/Zn-Cu.jpg\" alt=\"\" /></span></span></p>\r\n<p><span id=\"result_box\" class=\"medium_text\"><span style=\"background-color: #ffffff;\" title=\"I PC-Horse redovisas viktiga kvoter när det gäller näringsämnen.\">PC-Horsen raportti sisältää oleelliset ravintoainesuhteet ja saamme paljon neuvontapyyntöjä koskien näiden suhteiden sopivia vaihteluvälejä.</span></span><span id=\"result_box\" class=\"medium_text\"><span style=\"background-color: #ffffff;\" title=\"Många efterlyser råd om vad som bör vara ett önskvärda kvoter.\"> Alla olevat taulukot on koostanut <span id=\"result_box\" class=\"medium_text\"><span style=\"background-color: #ffffff;\" title=\"Nedan redovisar vi en sammaställning gjord av Dr Dag Austbø.\">hevosiin erikoistunut eläinravitsemuksen professori</span></span><span id=\"result_box\" class=\"medium_text\"><span style=\"background-color: #ffffff;\" title=\"Nedan redovisar vi en sammaställning gjord av Dr Dag Austbø.\"> </span></span></span><span style=\"background-color: #ffffff;\" title=\"Nedan redovisar vi en sammaställning gjord av Dr Dag Austbø.\">Dr. Dag Austbø. </span></span><span id=\"result_box\" class=\"medium_text\"><span style=\"background-color: #ffffff;\" title=\"Nedan redovisar vi en sammaställning gjord av Dr Dag Austbø.\"><br /><br /></span></span><strong>Yksiköt:</strong><br />Energia: MJ sulavaa energiaa (MJ DE)<br />Valkuainen: raakavalkuainen (RV)<br />Ca: kalsium<br />P: fosfori<br /><br /><strong>Kommentit:</strong> <br />● RV/MJ suhteen ei tule olla alle suositeltujen rajojen. Kohtuullisesti korkeammat arvot eivät tavallisesti aiheuta ongelmaa.<br />● Ca/P suhteen ei tule olla alle suositeltujen rajojen eikä yli 2,0. *Korkea suositus kevyttä työtä tekevillä hevosilla on tarkoitettu tilanteisiin, joissa hevonen aloittaa valmennuksen lepo- tai toipilaskauden jälkeen.</p>\r\n<p><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\"><span style=\"background-color: #ebeff9;\" title=\"Rekommenderade värden i UK och Irland:\">Suositellut arvot:<br /></span></span></strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\"><span style=\"background-color: #ebeff9;\" title=\"Rekommenderade värden i UK och Irland:\">MJ sulavaa energiaa (DE), raakavalkuainen (RV)</span></span><span id=\"result_box\" class=\"short_text\"><span style=\"background-color: #ebeff9;\" title=\"Rekommenderade värden i UK och Irland:\"></span></span></p>\r\n<table border=\"1\" style=\"width: 522px; border-collapse: collapse;\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\"><colgroup> <col style=\"width: 68pt;\" width=\"90\"> <col style=\"width: 165pt;\" width=\"220\"> <col span=\"2\" style=\"width: 60pt;\" width=\"80\"> <col style=\"width: 39pt;\" width=\"52\"></colgroup>\r\n<tbody>\r\n<tr style=\"height: 15pt;\">\r\n<td colspan=\"3\" style=\"height: 15pt; width: 293pt;\" width=\"390\" height=\"20\"><span style=\"font-size: 10pt;\"></span></td>\r\n<td class=\"xl66\" style=\"width: 60pt;\" width=\"80\"><span style=\"font-size: 10pt;\"></span></td>\r\n<td class=\"xl66\" style=\"width: 39pt;\" width=\"52\"><span style=\"font-size: 10pt;\"></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"height: 15pt;\">\r\n<td class=\"xl65\" style=\"height: 15pt;\" height=\"20\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Kategoria</span></td>\r\n<td><span style=\"font-size: 10pt;\">Tyyppi</span></td>\r\n<td class=\"xl66\"><span style=\"font-size: 10pt;\">RV/MJ</span></td>\r\n<td class=\"xl66\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Ca/P</span></td>\r\n<td class=\"xl66\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Zn/Cu</span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"height: 15pt;\">\r\n<td style=\"height: 15pt;\" height=\"20\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Ylläpito</span></td>\r\n<td><span style=\"font-size: 10pt;\">Minimitarve</span></td>\r\n<td class=\"xl67\"><span style=\"font-size: 10pt;\">8,5</span></td>\r\n<td class=\"xl67\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1,4</span></td>\r\n<td class=\"xl68\"><span style=\"font-size: 10pt;\">4</span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"height: 15pt;\">\r\n<td style=\"height: 15pt;\" height=\"20\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Ylläpito</span></td>\r\n<td><span style=\"font-size: 10pt;\">Kohonnut tarve</span></td>\r\n<td class=\"xl67\"><span style=\"font-size: 10pt;\">9,5</span></td>\r\n<td class=\"xl67\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1,4</span></td>\r\n<td class=\"xl68\"><span style=\"font-size: 10pt;\">4</span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"height: 15pt;\">\r\n<td style=\"height: 15pt;\" height=\"20\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Valmennettava</span></td>\r\n<td><span style=\"font-size: 10pt;\">Kevyt</span></td>\r\n<td class=\"xl67\"><span style=\"font-size: 10pt;\">8,4</span></td>\r\n<td class=\"xl67\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1,7</span><span class=\"font5\" style=\"font-size: 10pt;\">*</span></td>\r\n<td class=\"xl68\"><span style=\"font-size: 10pt;\">4</span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"height: 15pt;\">\r\n<td style=\"height: 15pt;\" height=\"20\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Valmennettava</span></td>\r\n<td><span style=\"font-size: 10pt;\">Raskas</span></td>\r\n<td class=\"xl67\"><span style=\"font-size: 10pt;\">7,0</span></td>\r\n<td class=\"xl67\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1,4</span></td>\r\n<td class=\"xl68\"><span style=\"font-size: 10pt;\">4</span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"height: 15pt;\">\r\n<td style=\"height: 15pt;\" height=\"20\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Tiine</span></td>\r\n<td><span style=\"font-size: 10pt;\">8 kuukautta<br /></span></td>\r\n<td class=\"xl67\"><span style=\"font-size: 10pt;\">9,8</span></td>\r\n<td class=\"xl67\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1,4</span></td>\r\n<td class=\"xl68\"><span style=\"font-size: 10pt;\">4</span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"height: 15pt;\">\r\n<td style=\"height: 15pt;\" height=\"20\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Tiine</span></td>\r\n<td><span style=\"font-size: 10pt;\">11 kuukautta<br /></span></td>\r\n<td class=\"xl67\"><span style=\"font-size: 10pt;\">10,0</span></td>\r\n<td class=\"xl67\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1,4</span></td>\r\n<td class=\"xl68\"><span style=\"font-size: 10pt;\">3</span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"height: 15pt;\">\r\n<td style=\"height: 15pt;\" height=\"20\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Imettävä</span></td>\r\n<td><span style=\"font-size: 10pt;\">1 <span style=\"font-size: 10pt;\">kuukautta</span><br /></span></td>\r\n<td class=\"xl67\"><span style=\"font-size: 10pt;\">11,6</span></td>\r\n<td class=\"xl67\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1,5</span></td>\r\n<td class=\"xl68\"><span style=\"font-size: 10pt;\">4</span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"height: 15pt;\">\r\n<td style=\"height: 15pt;\" height=\"20\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Imettävä</span></td>\r\n<td><span style=\"font-size: 10pt;\">3 <span style=\"font-size: 10pt;\">kuukautta</span><br /></span></td>\r\n<td class=\"xl67\"><span style=\"font-size: 10pt;\">11,5</span></td>\r\n<td class=\"xl67\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1,6</span></td>\r\n<td class=\"xl68\"><span style=\"font-size: 10pt;\">4</span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"height: 15pt;\">\r\n<td style=\"height: 15pt;\" height=\"20\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Kasvava</span></td>\r\n<td><span style=\"font-size: 10pt;\">4 <span style=\"font-size: 10pt;\">kuukautta</span><br /></span></td>\r\n<td class=\"xl67\"><span style=\"font-size: 10pt;\">12,0</span></td>\r\n<td class=\"xl67\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1,8</span></td>\r\n<td class=\"xl68\"><span style=\"font-size: 10pt;\">4</span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"height: 15pt;\">\r\n<td style=\"height: 15pt;\" height=\"20\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Kasvava</span></td>\r\n<td><span style=\"font-size: 10pt;\">6 <span style=\"font-size: 10pt;\">kuukautta</span><br /></span></td>\r\n<td class=\"xl67\"><span style=\"font-size: 10pt;\">10,4</span></td>\r\n<td class=\"xl67\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1,8</span></td>\r\n<td class=\"xl68\"><span style=\"font-size: 10pt;\">4</span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"height: 15pt;\">\r\n<td style=\"height: 15pt;\" height=\"20\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Kasvava</span></span></td>\r\n<td><span style=\"font-size: 10pt;\">12 <span style=\"font-size: 10pt;\">kuukautta</span><br /></span></td>\r\n<td class=\"xl67\"><span style=\"font-size: 10pt;\">10,8</span></td>\r\n<td class=\"xl67\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1,8</span></td>\r\n<td class=\"xl68\"><span style=\"font-size: 10pt;\">4</span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"height: 15pt;\">\r\n<td style=\"height: 15pt;\" height=\"20\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Kasvava</span></span></td>\r\n<td><span style=\"font-size: 10pt;\">18 <span style=\"font-size: 10pt;\">kuukautta</span><br /></span></td>\r\n<td class=\"xl67\"><span style=\"font-size: 10pt;\">9,9</span></td>\r\n<td class=\"xl67\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1,8</span></td>\r\n<td class=\"xl68\"><span style=\"font-size: 10pt;\">4</span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"height: 15pt;\">\r\n<td style=\"height: 15pt;\" height=\"20\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Kasvava</span></span></td>\r\n<td><span style=\"font-size: 10pt;\">18 <span style=\"font-size: 10pt;\">kuukautta</span>, keskiraskas valmennus<br /></span></td>\r\n<td class=\"xl67\"><span style=\"font-size: 10pt;\">8,7</span></td>\r\n<td class=\"xl67\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1,8</span></td>\r\n<td class=\"xl68\"><span style=\"font-size: 10pt;\">4</span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"height: 15pt;\">\r\n<td style=\"height: 15pt;\" height=\"20\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Kasvava</span></span></td>\r\n<td><span style=\"font-size: 10pt;\">24 <span style=\"font-size: 10pt;\">kuukautta</span>, keskiraskas valmennus <br /></span></td>\r\n<td class=\"xl67\"><span style=\"font-size: 10pt;\">8,6</span></td>\r\n<td class=\"xl67\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1,8</span></td>\r\n<td class=\"xl68\"><span style=\"font-size: 10pt;\">4</span></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>','',1,9,'2010-01-13 13:24:26',62,'','2016-06-26 05:10:57',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2010-01-13 13:24:26','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',7,0,'','',1,941,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4207,4954,'Energiatarve - Valmennus','energy-requirements-training-fi','<p>Lisääntynyt valmennus, harjoittelu ja kilpaileminen nostavat energiantarvetta. Ohjelmassa tarve määritellään portaattomalla toiminnolla, mikä laskee energiantarpeen kerrannaisena suhteessa ylläpitoenergiaan. Ohjelma tarjoaa lisäksi neljä määriteltyä energiantarvetasoa:</p>\r\n<table border=\"1\" style=\"width: 460px; height: 174px;\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\"><strong>Rasitustaso</strong></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"><strong>Tarve</strong></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Kevyt</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energia (MJ) = 1.25 * Ylläpitoenergia</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Keskiraskas</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energia (MJ) = 1.50 * Ylläpitoenergia</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Raskas</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energia (MJ) = 1.75 * Ylläpitoenergia</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Erittäin raskas</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energia (MJ) = 2.00 * Ylläpitoenergia</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><br />Rasitustason määritteleminen voi olla hankalaa. Suosittelemme arvioimaan rasitustasoa hevosen aikaisemman ruokinnan perusteella. Ohjelma auttaa sinua tämän tekemisessä. Myöhemmin voit muuttaa ruokintaa, jos hevonen menettää painoaan tai lihoo.</p>','',1,9,'2015-01-10 13:36:35',10,'','2016-07-12 03:18:06',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2015-01-10 13:36:35','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',5,25,'','',1,839,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4208,4955,'Energiantarve - Tiineys','energy-requirements-pregnancy-fi','<p>Sikiö kasvaa nopeasti tiineyden viimeisten kolmen kuukauden aikana. Tätä ennen tiine tamma ei tarvitse lisää energiaa kunhan kuntoluokka säilyy hyvänä.</p>\r\n<p><strong>Energiantarpeen lisääntyminen ylläpitotasosta prosentteina tiineyden loppuvaiheessa. </strong></p>\r\n<table border=\"1\" style=\"width: 100%; height: 108px;\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Tiineyskuukausi</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energiantarpeen lisääntyminen, %</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">8-9</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">15%</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">10</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">25%</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">11-12</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">30%</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>&nbsp; <span class=\"article_separator\"><br /></span></p>','',1,9,'2015-01-10 13:34:06',10,'','2016-07-12 03:16:38',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2015-01-10 13:34:06','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',4,26,'','',1,932,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4209,4956,'Energiantarve - Nuoret hevoset','energy-requirements-young-horses-fi','<p><strong>Laskettaessa energiantarvetta nuorille ja kasvaville hevosille tulee huomioida tarve sekä ylläpitoon että kasvuun.&nbsp; </strong></p>\r\n<p>Hollantilaiset tutkijat ovat kehittäneet kasvavien hevosten energiantarpeen laskemiseksi fysiologiseen kasvuun perustuvan yhtälön, jossa rotutyyppi voidaan huomioida yhtenä tekijänä.&nbsp; Olemme määrittäneet PC-Horseen kaksi&nbsp; tasoa nuortenhevosten energiantarpeelle, jotta on mahdollista huomioida eri olosuhteissa tapahtuvaa eroa kasvunopeudessa.</p>\r\n<p>Valittaessa \"Nopea kasvu\" hevoselle annetaan 20% korkeampi energiasuositus kuin valittaessa \"tavanomainen kasvu\". Nopea kasvu suositellaan valittavaksi hevosille, joita aletaan valmentamaan nuorella iällä ja ryhmäkasvatuksessa oleville varsoille, jotka liikkuvat runsaasti. Energiantarpeen suositusta on mahdollista lisätä edelleen lisäämällä rasitusta tasolle \"keskiraskas\".</p>\r\n<p>Riippumatta siitä, mikä kasvunopeuden tavoite on määritelty, on tärkeää havannoida hevosen kuntoluokkaa ja tarvittaessa muuttaa rehustusta. Ohjelma sisältää normaalin kasvukäyrän, jota voi käyttää nuoren hevosen kehityksen seuraamiseen. Alla oleva taulukko voi myös olla avuksi kasvun ja kehityksen seuraamiseen.</p>\r\n<p><strong><br />Nuoren hevosen kasvu prosentteina aikuispainosta<br /></strong></p>\r\n<table border=\"1\" style=\"width: 642px; height: 56px;\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>Ikä (kuukautta)</td>\r\n<td>0</td>\r\n<td>3</td>\r\n<td>6</td>\r\n<td>9</td>\r\n<td>12</td>\r\n<td>15</td>\r\n<td>18</td>\r\n<td>21</td>\r\n<td>24</td>\r\n<td>27</td>\r\n<td>30</td>\r\n<td>33</td>\r\n<td>36</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>% aikuispainosta</td>\r\n<td>10</td>\r\n<td>30</td>\r\n<td>47</td>\r\n<td>58</td>\r\n<td>67</td>\r\n<td>75</td>\r\n<td>82</td>\r\n<td>86</td>\r\n<td>89</td>\r\n<td>92</td>\r\n<td>94</td>\r\n<td>96</td>\r\n<td>97</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>','',1,9,'2015-01-10 13:31:27',10,'','2016-07-12 03:15:44',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2015-01-10 13:31:27','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',6,27,'','',1,951,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4210,4957,'Maintenance','energy-requirements-for-maintenance-fi','<p>In the \"European standard\" (French/Dutch system) as implemented in this program, the maintenance requirement of energy is expressed in digestible energy as 0.58 MJ per kg of metabolic body weight. The metabolic body weight is a common way to scale energy requirements for differently sized animals, and is expressed as body weight (BW) exponentiated to a power of 0.75 (i.e. BW<sup>0.75</sup>). For example, a horse with a body weight of 500 kg has a metabolic body weight of 103 kg. The maintenance requirement for energy is linearly related to the metabolic body weight.&nbsp;</p>\r\n<p><br />In the program we have used the value of 0.58 MJ per kg metabolic body weight as the basic energy requirement for cold-blooded ponies and heavy breeds. Warm blooded horses are given 5% more, and thoroughbred horses 10% more. In addition stallions are given 10% above mares and geldings.<br /><br />Maintenance requirements for energy (MJ digestible energy/day) for adult horses:<br /><br /></p>\r\n<table border=\"1\" style=\"width: 100%;\" cellspacing=\"1\" cellpadding=\"4\">\r\n<tbody>\r\n<tr bgcolor=\"#cccccc\">\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"10%\">\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n</td>\r\n<td colspan=\"2\" class=\"style2\" valign=\"top\">\r\n<p align=\"center\">Cold-blooded</p>\r\n</td>\r\n<td colspan=\"2\" class=\"style2\" valign=\"top\">\r\n<p align=\"center\">Warm-blooded</p>\r\n</td>\r\n<td colspan=\"2\" class=\"style2\" valign=\"top\">\r\n<p align=\"center\">Thoroughbred</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr bgcolor=\"#cccccc\">\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"15%\">\r\n<p>BW, kg</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"15%\">\r\n<p align=\"center\">Mare/gelding</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"13%\">\r\n<p align=\"center\">Stallion</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"15%\">\r\n<p align=\"center\">Mare/gelding</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"13%\">\r\n<p align=\"center\">Stallion</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"15%\">\r\n<p align=\"center\">Mare/gelding</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"19%\">\r\n<p align=\"center\">Stallion</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr bgcolor=\"#cccccc\">\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"10%\">\r\n<p>100</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"15%\">\r\n<p align=\"center\">16</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"13%\">\r\n<p align=\"center\">17</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"15%\">\r\n<p align=\"center\">17</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"13%\">\r\n<p align=\"center\">18</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"15%\">\r\n<p align=\"center\">17</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"19%\">\r\n<p align=\"center\">19</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr bgcolor=\"#cccccc\">\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"10%\">\r\n<p>200</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"15%\">\r\n<p align=\"center\">26</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"13%\">\r\n<p align=\"center\">29</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"15%\">\r\n<p align=\"center\">28</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"13%\">\r\n<p align=\"center\">31</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"15%\">\r\n<p align=\"center\">29</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"19%\">\r\n<p align=\"center\">32</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr bgcolor=\"#cccccc\">\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"10%\">\r\n<p>300</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"15%\">\r\n<p align=\"center\">36</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"13%\">\r\n<p align=\"center\">40</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"15%\">\r\n<p align=\"center\">38</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"13%\">\r\n<p align=\"center\">42</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"15%\">\r\n<p align=\"center\">40</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"19%\">\r\n<p align=\"center\">44</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr bgcolor=\"#cccccc\">\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"10%\">\r\n<p>400</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"15%\">\r\n<p align=\"center\">45</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"13%\">\r\n<p align=\"center\">49</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"15%\">\r\n<p align=\"center\">47</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"13%\">\r\n<p align=\"center\">52</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"15%\">\r\n<p align=\"center\">49</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"19%\">\r\n<p align=\"center\">54</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr bgcolor=\"#cccccc\">\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"10%\">\r\n<p>500</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"15%\">\r\n<p align=\"center\">53</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"13%\">\r\n<p align=\"center\">58</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"15%\">\r\n<p align=\"center\">56</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"13%\">\r\n<p align=\"center\">61</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"15%\">\r\n<p align=\"center\">58</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"19%\">\r\n<p align=\"center\">64</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr bgcolor=\"#cccccc\">\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"10%\">\r\n<p>600</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"15%\">\r\n<p align=\"center\">61</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"13%\">\r\n<p align=\"center\">61</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"15%\">\r\n<p align=\"center\">64</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"13%\">\r\n<p align=\"center\">70</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"15%\">\r\n<p align=\"center\">67</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"top\" width=\"19%\">\r\n<p align=\"center\">73</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><strong><span class=\"style3\">BW=Body weight<br /></span></strong></p>\r\n<p class=\"Styckerubrik\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"Styckerubrik\">&nbsp;</p>','',1,9,'2008-10-29 17:52:50',62,'','2016-03-17 15:35:49',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-10-29 17:52:50','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',11,55,'','',1,2,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4211,4958,'Maidontuotanto','energy-requirements-for-milk-production-fi','<p>Energiantarve maidontuotannon aikana määritellään maitotuotoksen ja maidon koostumuksen perusteella. Pienikokoiset rodut usein tuottavat suhteessa elopainoonsa enemmän maitoa kuin isokokoiset hevoset. Tämä huomioidaan ohjelmassa.<br /><br />Tamman maitotuotos, 100 kg elopainoa kohti.</p>\r\n<table border=\"1\" style=\"width: 100%;\" cellspacing=\"1\" cellpadding=\"4\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\" valign=\"top\" width=\"25%\">\r\n<p>Elopaino</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\" valign=\"top\" width=\"25%\">1. kk</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\" valign=\"top\" width=\"25%\">\r\n<p>2. kk</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\" valign=\"top\" width=\"25%\">\r\n<p>3. kk</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\" valign=\"top\" width=\"25%\">\r\n<p style=\"text-align: center;\">Alle 200 kg</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\" valign=\"top\" width=\"25%\">\r\n<p style=\"text-align: center;\">3.0</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\" valign=\"top\" width=\"25%\">\r\n<p style=\"text-align: center;\">3.5</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\" valign=\"top\" width=\"25%\">\r\n<p style=\"text-align: center;\">3.0</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\" valign=\"top\" width=\"25%\">\r\n<p style=\"text-align: center;\">Yli 200 kg</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\" valign=\"top\" width=\"25%\">\r\n<p style=\"text-align: center;\">2.5</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\" valign=\"top\" width=\"25%\">\r\n<p style=\"text-align: center;\">3.0</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\" valign=\"top\" width=\"25%\">\r\n<p style=\"text-align: center;\">2.5</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>Energiantarve maidontuotantoon, MJ / 100 kg elopainoa</p>\r\n<table border=\"1\" style=\"width: 100%;\" cellspacing=\"1\" cellpadding=\"4\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\" valign=\"top\" width=\"31%\">&nbsp;</td>\r\n<td colspan=\"3\" style=\"text-align: left;\" valign=\"top\" width=\"69%\">\r\n<p style=\"text-align: center;\">Imetyskuukausi</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\" valign=\"top\" width=\"31%\">\r\n<p style=\"text-align: center;\">Elopaino</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\" valign=\"top\" width=\"23%\">\r\n<p style=\"text-align: center;\">1</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\" valign=\"top\" width=\"23%\">\r\n<p style=\"text-align: center;\">2-3</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\" valign=\"top\" width=\"23%\">\r\n<p style=\"text-align: center;\">4-5</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\" valign=\"top\" width=\"31%\">\r\n<p style=\"text-align: center;\">Alle 200 kg</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\" valign=\"top\" width=\"23%\">\r\n<p style=\"text-align: center;\">12.9MJ</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\" valign=\"top\" width=\"23%\">\r\n<p style=\"text-align: center;\">13.0MJ</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\" valign=\"top\" width=\"23%\">\r\n<p style=\"text-align: center;\">10.6MJ</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\" valign=\"top\" width=\"31%\">\r\n<p style=\"text-align: center;\">Yli 200 kg</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\" valign=\"top\" width=\"23%\">\r\n<p style=\"text-align: center;\">10.8MJ</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\" valign=\"top\" width=\"23%\">\r\n<p style=\"text-align: center;\">11.2MJ</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\" valign=\"top\" width=\"23%\">\r\n<p style=\"text-align: center;\">8.9MJ</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><strong><a name=\"B8\"></a></strong></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,9,'2008-10-29 17:34:43',62,'','2016-05-22 04:56:27',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-10-29 17:34:43','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',9,46,'','',1,814,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4212,4959,'Protein requirements - Work / Training','protein-requirements-work-training-fi','<p>Training or work requires the same energy-to-protein ratio as maintenance (i.e. 5.2 grams digestible protein per MJ energy). The increases in energy intake required during work therefore increases the protein requirement proportionately. For heavily exercised horses, protein allowances are more likely to become too high rather than too low. A notable exception is when increased energy demands are met through the provision of fats or vegetable oils, which provide energy but not protein.</p>','',1,91,'2015-01-10 13:48:51',10,'','2016-03-17 15:56:00',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2015-01-10 13:48:51','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',2,21,'','',1,27,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4213,4960,'Valkuaisen tarve - Maidontuotanto','protein-requirements-milk-production-fi','<p>Maidon valkuaispitoisuus on korkeimmillaan heti varsomisen jälkeen ja laskee vähitellen. Rehun koostumuksella ei ole suurta vaikutusta maidon pitoisuuksiin, mutta sekä valkuaisen että energian saanti vaikuttaa maitotuotokseen (kg/päivä). Hevosen maito sisältää valkuaista keskimäärin 2.1 % imetyksen alkuvaiheessa ja 1.8 % imetyksen loppuvaiheessa.</p>\r\n<p>Valkuaisen tarve maidontuotantoon lasketaan sulavana raakavalkuaisena maitokiloa kohti ja kokonaistarve määritellään tämän luvun ja maitotuotoksen perusteella. </p>\r\n<p>Sulavaa raakavalkuaista (SRV) / maito kg imetyksen eri vaiheissa</p>\r\n<table border=\"1\" style=\"width: 366px; height: 160px;\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Imetyskuukausi</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">SRV, g/kg maitoa</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">50</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">44</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">3</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">44</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">40</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">5</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">40</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><br /><em><strong>Huom! Tamman valkuaisen ylläpitotarve tulee lisätä yllämainittujen lukujen lisäksi.</strong></em></p>','',1,91,'2015-01-10 13:45:30',10,'','2016-05-22 06:14:13',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2015-01-10 13:45:30','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',3,23,'','',1,888,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4214,4961,'Valkuaisen tarve - Tiineys','protein-requirements-pregnancy-fi','<p>Tiineet tammat, jotka eivät imetä, eivät tarvitse ylläpitotasoa enempää valkuaista ennen tiineyden viimeistä kolmannesta. Kuitenkin on hyvä kiinnittää huomiota rehun valkuaisen laatuun. Koska 60 - 65% sikiön kasvusta tapahtuu tiineyden viimeisen 90 päivän aikana, kasvaa valkuaisen tarve tällä aikajaksolla. </p>\r\n<p><strong>Valkuaisen tarve sikiön kasvuun ylläpitotason lisäksi (grammaa sulavaa raakavalkuaista / 100 kg elopainoa)</strong></p>\r\n<table border=\"1\" style=\"width: 475px; height: 134px;\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Tiineyskuukausi</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"><strong>Valkuaisen tarve</strong></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">12g</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">9</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">25g</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">10</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">33g</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">11</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">50g</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>Esimerkki: Sulavaa raakavalkuaista (g/päivä) tiineyteen, tamma elopaino 500 kg 10. tiineyskuukausi: SRV = 5 x 33 = 165 g/päivä</p>','',1,91,'2015-01-10 13:43:46',10,'','2016-05-22 05:37:58',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2015-01-10 13:43:46','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',3,26,'','',1,960,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4215,4962,'Valkuaisen tarve - Nuoret hevoset','protein-requirements-young-horses-fi','<p>Sekä absoluuttinen valkuaisen tarve että korkealaatuisen valkuaisen tarve on suurempi kasvavilla kuin muilla hevosilla. Nuoret hevoset usein syövät vähemmän rehua kuin täysikasvuiset hevoset. Tämän seurauksena nuoret kasvavat hevoset tarvitsevat rehustaan suhteessa enemmän sulavaa raakavalkuaista kuin muut hevoset.</p>\r\n<p><strong>Valkuaisen tarve (SRV) eri-ikäisille kasvaville hevosille:<br /></strong></p>\r\n<table border=\"1\" style=\"width: 100%; height: 82px;\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>Ikä, kuukautta</td>\r\n<td>3</td>\r\n<td>6</td>\r\n<td>12</td>\r\n<td>18</td>\r\n<td>24</td>\r\n<td>30</td>\r\n<td>36</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>SRV, g/pv</td>\r\n<td>650</td>\r\n<td>530</td>\r\n<td>425</td>\r\n<td>380</td>\r\n<td>350</td>\r\n<td>350</td>\r\n<td>350</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>SRV, g/MJ</td>\r\n<td>13.3</td>\r\n<td>9.5</td>\r\n<td>7.1</td>\r\n<td>6.3</td>\r\n<td>6.0</td>\r\n<td>6.0</td>\r\n<td>6.0</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>Tasapainoiseen kasvuun tarvitaan optimaalinen energian ja valkuaisen suhde. Valkuaisen tarve suhteessa energiaan (taulukko) laskee varsan kasvaessa.<em><br /></em><br />Myös lysiinin tarve laskee varsan kasvaessa. 3, 6, 12 ja 18 kuukauden iässä lysiinin tarve on 0.7, 0.5, 0.4 ja 0.4 grammaa / MJ sulavaa energiaa.</p>','',1,91,'2015-01-10 13:42:05',10,'','2016-07-12 03:19:53',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2015-01-10 13:42:05','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',6,27,'','',1,846,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4216,4963,'Valkuaisen tarve - Ylläpito','protein-requirements-maintenance-fi','<p>Valkuaisen tarve ylläpitoon täysikasvuisille hevosille on 3 grammaa sulavaa raakavalkuaista / metabolinen elopaino kg (elopaino<sup>0.75</sup>), tai 5.2 grammaa / MJ energiantarve.</p>','',1,91,'2015-01-10 13:39:53',10,'','2016-05-22 05:30:32',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2015-01-10 13:39:53','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',4,29,'','',1,1022,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4217,4964,'Protein requirements','requirements-for-proteini-pc-horse','<p>The requirement for protein depends upon the physiological state of the animal, and characteristics of the protein itself. In addition, the quality of the protein characterised, for example, by amino acid composition and digestibility, will interfere with the amounts of protein that you have to give the horse. The quality is of particular importance for growing horses. Lysine is usually the first limiting amino acid (the first amino acid to come into short supply in the diet).</p>','',1,91,'2008-10-29 17:20:00',62,'','2016-03-17 15:53:52',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-10-29 17:20:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',6,40,'','',1,8,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4218,4965,'Valkuaisen tarve - Valmennus','protein-requirements-work-training-fin','<p>Valmennus ja rasitus vaatii saman energia/valkuaissuhteen kuin ylläpito (esim. 5.2 grammaa sulavaa raakavalkuaista / MJ energiaa). Energian lisääminen valmennuksen aikana lisää näin valkuaisen tarvetta samassa suhteessa. Käytännössä raskaassa valmennuksessa valkuaisen saanti tulee usein ennemminkin turhan suureksi kuin jää vajaaksi. Huomioitava poikkeus on tilanteissa, joissa öljyllä katetaan osa hevosen energiantarpeesta.</p>','',1,91,'2015-01-10 13:48:51',10,'','2016-05-22 07:05:20',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2015-01-10 13:48:51','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',5,2,'','',1,962,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4219,4966,'Valkuaisaineet','protein-digestion-fi','<p>Valkuaisaineiden sulatus alkaa mahalaukussa ja jatkuu ohutsuolessa haiman entsyymien vaikutuksesta. Valkuaisaineet tulee pilkkoa aminohappoihin, valkuaisaineiden rakenneosiin, ennen imeytymistä ja hyväksikäyttöä. <br /><br />Noin 2/3 viljan ja valkuaisrehujen sisältämästä sulavasta valkuaisesta on imeytynyt rehusulan saavuttaessa ohutsuolen loppuosan. Karkearehun sisältämästä sulavasta raakavalkuaisesta on imeytynyt ohutsuolen loppuosaan mennessä ainoastaan 1/3. Tämän rehuperäisen typen lisäksi ohutsuolen loppuosa sisältää myös endogeenisista lähteistä peräisin olevaa typpeä, kuten ruoansulatuskanavaan eritettyä typpeä veren ureasta ja uusiutuvista epiteelisoluista.<br /><br />Umpi-paksusuolen mikrobit eivät elä pitkään; niiden elinaika on ainoastaan muutamia tunteja. Kaikki bakteerit ja alkueläimet kulkeutuvat koko ajan rehusulan mukana kohti peräaukkoa. Ainoastaan nopeasti lisääntyvät (tai suolen seinämään kiinnittyvät) bakteerit pystyvät näin ollen elämään paksusuolessa pidempiä aikoja. Bakteerit tarvitsevat typpipitoisia yhdisteitä aminohappojen tuotantoon, jotka ovat näiden entsyymien kiinteitä osia ja osa rakennetta. Mikrobien entsyymit pilkkovat umpi-paksusuoleen saapuvat typpipitoiset yhdisteet aminohapoiksi tai edelleen ammoniakiksi. Samantyyppiset mikrobit käyttävät sekä aminohappoja että ammoniakkia mikrobivalkuaisen tuotantoon. Toisin kuin märehtijät, hevonen ei pysty käyttämään mikrobivalkuaista hyväkseen, sillä aminohappojen imeytyminen umpi-paksusuolesta on lähes olematonta. Mikrobivalkuaisesta muodostunutta ammoniakkia kierrätetään siitä huolimatta ruoansulatuskanavaan ureana ja se voi toimia merkittävänä typen lähteenä rehun valkuaispitoisuuden ollessa matala. Mikrobit kykenevät muodostamaan ammoniakista aminohappoja ja näin ne merkittävästi muokkaavat rehusulan aminohappokoostumusta (taulukko 8).</p>\r\n<p><br /><strong>Aminohappojen koostumus rehussa, hevosen umpisuolen sisältämässä rehusulassa ja umpisuolen mikrobistossa.</strong> <br /><br />Aminohappojen pitoisuus, % aminohappojen kokonaismäärästä (molaarinen pitoisuus):</p>\r\n<table border=\"1\" style=\"width: 602px; height: 186px;\" cellspacing=\"1\" cellpadding=\"4\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style1\" valign=\"top\" width=\"37%\">\r\n<p class=\"style3\">Aminohappo</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style1\" valign=\"top\" width=\"17%\">\r\n<p class=\"style3\">Rehu</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style1\" valign=\"top\" width=\"26%\">Umpisuolen rehusula</td>\r\n<td class=\"style1\" valign=\"top\" width=\"20%\">\r\n<p class=\"style3\">Bakteerit</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style1\" valign=\"top\" width=\"37%\">\r\n<p class=\"style3\">Lysiini</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style1\" valign=\"top\" width=\"17%\">\r\n<p class=\"style3\">3.13</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style1\" valign=\"top\" width=\"26%\">\r\n<p class=\"style3\">5.82</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style1\" valign=\"top\" width=\"20%\">\r\n<p class=\"style3\">7.06</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style1\" valign=\"top\" width=\"37%\">\r\n<p class=\"style3\">Treoniini</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style1\" valign=\"top\" width=\"17%\">\r\n<p class=\"style3\">4.28</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style1\" valign=\"top\" width=\"26%\">\r\n<p class=\"style3\">5.37</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style1\" valign=\"top\" width=\"20%\">\r\n<p class=\"style3\">6.70</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style1\" valign=\"top\" width=\"37%\">\r\n<p class=\"style3\">Isoleusiini</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style1\" valign=\"top\" width=\"17%\">\r\n<p class=\"style3\">3.84</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style1\" valign=\"top\" width=\"26%\">\r\n<p class=\"style3\">4.61</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style1\" valign=\"top\" width=\"20%\">\r\n<p class=\"style3\">5.49</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style1\" valign=\"top\" width=\"37%\">\r\n<p class=\"style3\">Metioniini</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style1\" valign=\"top\" width=\"17%\">\r\n<p class=\"style3\">1.37</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style1\" valign=\"top\" width=\"26%\">\r\n<p class=\"style3\">1.43</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style1\" valign=\"top\" width=\"20%\">\r\n<p class=\"style3\">1.72</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style1\" valign=\"top\" width=\"37%\">\r\n<p class=\"style3\">Alaniini</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style1\" valign=\"top\" width=\"17%\">\r\n<p class=\"style3\">8.47</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style1\" valign=\"top\" width=\"26%\">\r\n<p class=\"style3\">13.60</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style1\" valign=\"top\" width=\"20%\">\r\n<p class=\"style3\">10.70</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p class=\"Fetstilsvart\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"Fetstilsvart\">&nbsp;</p>','',1,11,'2008-10-29 19:57:14',62,'','2016-05-26 18:55:49',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-10-29 19:57:14','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',5,1,'','',1,846,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4220,4967,'Kivennäiset','minerals-fi','<p><strong>Natriumia ja kloridia</strong> erittyy ruoansulatuskanavaan syljen, haimanesteen ja suoliston erityksen seurauksena. Jopa 99 % näistä imeytyy umpi-paksusuolesta. Ruoansulatuskanava ei osallistu näiden erittämiseen. Kaikki rehusta saatava ylimääräinen natrium ja kloridi erittyy virtsan mukana. Rehun kalium imeytyy ohutsuolesta (65-70%). Paksusuolessa kaliumia voi sekä imeytyä tai sitä voi erittyä verenkierrosta ruoansulatuskanavaan.</p>\r\n<p><strong>Kalsium </strong>imeytyy ohutsuolesta. Imeytymisen tehokkuuteen vaikuttaa elimistön kalsiumin tarve. Imeytyminen tehostuu, kun kalsiumin tarve on suuri, kuten imetyksen aikana tai kasvavilla hevosilla, jotka tarvitsevat runsaasti kalsiumia luuston mineralisaatioon. D-vitamiini tehostaa kalsiumin imeytymistä ja imeytyminen on heikkoa, kun D-vitamiinista on puutetta.</p>\r\n<p><strong>Magnesiumin </strong>aineenvaihdunta ei ole yhtä tarkkaan säädeltyä kuin kalsiumaineenvaihdunta. Magnesium imeytyy enemmän tai vähemmän suhteessa rehun sisältämään magnesiumiin. Ylimääräinen magnesium erittyy virtsan mukana<strong>.</strong></p>\r\n<p><strong>Fosforia </strong>erittyy ruoansulatuskanavaan syljen ja muiden ruoansulatuskanavan nesteiden mukana. Karkearehuvaltaisilla dieeteillä ruoansulatuskanavaan erittyvän fosforin määrä voi olla rehusta saatavan fosforin määrää suurempi. Näissä tilanteissa umpi-paksusuolesta tapahtuu fosforin imeytymistä. Vähän kuitua sisältävillä rehustuksilla fosforin erittyminen ruoansulatuskanavaan on vähäisempää ja fosfori imeytyy ohutsuolesta. Kalsium imeytyy ainoastaan ohutsuolesta, kun fosfori puolestaan voi imeytyä sekä ohutsuolesta että umpi-paksusuolesta. Liiallinen fosforin saanti kalsiumin saantiin nähden heikentää kalsiumin imeytymistä ohutsuolesta ja voi aiheuttaa kalsiumin puutoksen. Kalsiumin määrä rehussa vaikuttaa vähemmän fosforiin.</p>','',1,11,'2008-09-09 11:55:12',62,'','2016-06-26 05:19:21',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 11:55:12','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',6,0,'','',1,938,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4221,4968,'April 2016 - Vedlikeholdsbehovet for energi','april2016-nb','<p style=\"text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3880:poll-nb&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=nb-NO\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong>Vennligst kommentere denne artikkelen</strong></span></a></p>\r\n<p><strong>Vi bruker ofte uttrykket «Vedlikeholdsbehovet» og regner med at dette blir forstått av de fleste hestemennesker. Vi kan imidlertid spørre oss om i hvor stor grad dette er korrekt. I dag blir de fleste hestene eid, brukt og fôret av folk med liten eller ingen kjennskap til landbruk i praksis eller teoretisk kunnskap om hestens næringsbehov eller hvordan dette beregnes.</strong><strong><br /></strong><br />Vedlikeholdsbehovet kan beskrives som de næringsstoff hesten trenger til å vedlikeholde kroppen sin i en stabil tilstand. Dette betyr at hesten skal ha stabil kroppsvekt, ikke skal være i vekst, ikke være drektig og ikke produsere melk. I tillegg skal hesten ha et minimum av fysisk aktivitet. Av praktiske hensyn aksepterer vi at hesten oppstalles på boks og har adgang til å være ute i luftegård. Dersom det blir for mye aktivitet i luftegården så må det regnes ekstra energibehov til dette. På samme måte kan det til særlig rolige og sedate hester være aktuelt å redusere det beregnede behovet for energi noe for å unngå at de blir for feite.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/hull.jpg\" alt=\"\" style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" /></p>\r\n<p><strong>Raseforskjeller</strong><br />Energibehovet til vedlikehold varierer en del mellom ulike raser eller typer av hester. Kaldblodige hester og de fleste ponnityper har lavere vedlikeholdsbehov enn varmblodshester og fullblodshester med samme kroppsvekt.<br /><br />Dersom vi beregner vedlikeholdsbehovet for energi til en kaldblodshest så vil til sammenligning en varmblodshest ha 5% høyere behov og en fullblodshest 10% høyere behov forutsatt at alle har samme kroppsvekt.<br /><br />Det er viktig å være klar over at det kan være betydelige variasjoner også mellom hester av samme rase, så rasjonene må alltid justeres individuelt ut fra holdet til den enkelte hest.<br /><br /><strong>Hopper, vallaker og hingster</strong><br />Hingster har vanligvis et høyere aktivitetsnivå enn hopper og vallaker. Derfor blir vedlikeholdsbehovet for energi til hingster beregnet 10% høyere enn til hopper og vallaker av samme rase.<br /><br /><strong>Hester som går ute</strong><br />Når flere hester går sammen ute får de ofte nesten fri tilgang på grovfôr, høy eller ensilasje. I slike flokker er det et hierarki som gjør at dominante individer spiser mest og kan bli for feite, mens de underdanige individene kan bli tynne. Da er det viktig å følge med endringer i hold hos den enkelte hest og justere fôringen etter dette den tiden hestene står inne. I tillegg så vil værforholdene om vinteren kunne føre til økt energibehov hos hester som går mye ute.<br /><br /><strong>Beregning av vedlikeholdsbehovet ved bruk av PC-Horse</strong><br />Når du bruker PC-Horse til å beregne hestens vedlikeholdsbehov har programmet flere valg som hjelper deg å ta hensyn til forskjellen i næringsbehov mellom de ulike hestene.<br />For å ta hensyn til forskjeller mellom raser finnes valgene «Kaldblod og uforedlede ponnier», «Varmblod og kaldblodstravere» og «Fullblod».<br />For forskjeller mellom kjønn er valgene «Hoppe og vallak» og «Hingst».<br />Dersom en hest er for feit eller for tynn kan du beregne et lavere eller høyere energibehov når du velger hestens vekt. Dette valget heter «Korreksjon av kroppsvekt».</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p style=\"text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3880:poll-nb&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=nb-NO\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong>Vennligst kommentere denne artikkelen</strong></span></a></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2016</em><br /><em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2015-01-22 12:08:52',10,'','2016-05-01 16:27:22',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2016-04-01 00:01:00','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',4,108,'','',1,920,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(4222,4969,'April 2016 - Energibehovet vid underhåll','april2016-sv','<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3879:vill-du-kommentera-var-manadsartikel&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=sv-SE\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong>Kommentera gärna denna artikel.</strong></span></a></p>\r\n<p><strong>I samband med utfodring och behov används ofta begreppet \"underhållsbehovet\" och man räknar med att det förstås av de flesta människor som sysslar med hästar. Det finns kanske anledning att fråga sig om detta är ett riktigt antagande. Idag ägs hästar och de används och utfodras av folk som har liten praktisk erfarenhet av lantbruk, eller har tillräcklig teoretisk kunskap om hästens näringsbehov och hur detta beräknas.<br /></strong></p>\r\n<p><em>Underhållsbehovet</em> beskrivs bäst som de näringsämnen hästen behöver för att bibehålla kroppen i ett stabilt tillstånd. Det betyder att hästen ska ha en stabil kroppsvikt, inte ska befinna sig i tillväxt, inte vara dräktig och inte producera mjölk. Utöver detta ska hästen ha ett minimum av aktivitet. Av praktiska skäl accepterar vi att hästen kan vara uppstallad på box med möjlighet att gå ute hage. Om det blir för mycket aktivitet i hagen så måste det läggas till extra energibehov för detta. På samma sätt kan det finnas skäl att reducera energibehovet för särskilt lugna och stillsamma hästar. Detta för att undvika att de blir för feta.<br /><br /><img src=\"images-joomla/stories/seasons/hull.jpg\" alt=\"\" style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" /></p>\r\n<p><strong>Skillnader mellan raser</strong><br />Energibehovetför underhåll varierar en del mellan olika raser eller typer av hästar. Kallblodiga hästar och de flesta ponnytyper har lägre underhållsbehov än varmblodshästar och fullblodshästar med samma kroppsvikt.</p>\r\n<p>När man beräknar underhållsbehovet för energi för en kallblodshäst så kommer en varmblodshäst att ha 5% högre behov, och en fullblodshäst 10% högre behov, förutsatt att alla har samma kroppsvikt.</p>\r\n<p>Det är viktigt att vara klar över att det kan finnas betydliga variationer också mellan hästar av samma ras, så dagsransonerna kan behöva justeras individuellt anpassat till hullet hos respektive häst.</p>\r\n<p><strong>Ston, vallacker och hingstar</strong><br />Hingstar har vanligtvisen högre aktivitetsnivå än ston och vallacker. Därför blir underhållsbehovet för energi till hingstar 10% högre än vad som gäller för stpn och vallacker av samma ras.</p>\r\n<p><strong>Hästar som går ute</strong><br />När flera hästar går tillsammans i hagen ges de ofta fri tillgång till grovfoder, hö eller hösilage. I sådana flockar uppstår en hierarki som gör att dominanta individer äter mest och därför blir för feta, medan de dominerade individerna kan bli för tunna. Det blir då viktigt att notera förändringar i hullet hos varje individ och justera utfodringen för dem under tiden de står inne. Utöver detta så kan väderförhållanden under vintertid leda till ett ökat energibehov hos hästar som går mycket utomhus.</p>\r\n<p><strong>Beräkning av underhållsbehovet i PC-Horse</strong><br />När du använder PC-Horse för att ta fram underhållsbehovet för din häst så har programmet flera val som hjälper dig att kompensera för skillnaderna i behov mellan olika hästar.</p>\r\n<p>För att ta hänsyn till skillander mellan raser finns valen \"Kallblod och oförädlade ponnier\", \"Varmblod och kallblodstravare\" och \"Fullblod\".</p>\r\n<p>För skillnaderna mellan kön finns alternativen \"Sto och vallack\" och \"Hingst\".</p>\r\n<p>Om en häst är för fet eller för tunn kan du kompensera för ett lägre eller högre energibehov när du anger hästens vikt. Då erbjuds valet \"Korrigering av kroppsvikt\".</p>\r\n<p style=\"text-align: right;\"><br /><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3879:feedback-pa-var-manadsartikel&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=sv-SE\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong>Kommentera gärna denna artikel.</strong></span></a></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2015</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2015-01-26 12:08:52',10,'','2016-05-01 16:25:54',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2016-04-01 00:01:00','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',8,101,'','',1,930,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(4223,4970,'April 2016 - The maintenance requirement for energy','april2016-eng','<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3886:would-you-like-to-comment-on-our-articles&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=en-GB\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">Please comment on</span> <span class=\"hps\">this article</span></span></strong></span></a></p>\r\n<p><strong>We often use the term “maintenance requirement” believing its meaning to be well understood by most horse people. We might, however, speculate as to what extent this is true. Today most horses are owned, used and fed by people with little or no connection to farming practice or theoretical knowledge about their horse’s nutritional requirements, and how this is to be calculated.</strong><br /><br />Maintenance requirements can be described as the nutrients needed to maintain a body in a steady state. This means that the animal should no longer be growing nor be pregnant or lactating, and should be able to maintain a constant body weight. In addition, the animal should only be engaged in minimal physical activity. For practical reasons, we can consider normal levels of activity for horses to be stabled in a box and let out during daytime in a paddock. However, if the activity in the paddock is too high, extra energy has to be provided in addition to the maintenance requirement. For more sedate horses, we may have to reduce the energy content of the ration in order to prevent them from growing too fat.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/hull.jpg\" alt=\"\" style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" /><br /><br /><strong>Breed differences</strong><br />The maintenance requirement for energy differs between breeds or type of horses. Coldblooded types of horses and most ponies have a lower maintenance requirement for energy than warmblooded horses, and TB’s even higher than this.<br /><br />If the maintenance requirement for energy is calculated for a coldblood type of horse, warmbloods and TB’s with similar bodyweights should have 5% and 10% more, respectively.<br />It is important to take into account that there will also be marked individual differences within breeds, so the final adjustment of the ration has to take place at an individual level by observing the body condition of each horse.<br /><br /><strong>Mares, geldings and stallions</strong><br />Stallions normally have a higher level of voluntary activity than mares and geldings. Therefore, the maintenance energy requirement for stallions should be set 10% higher than for mares and geldings of the same breed.<br />Outdoor conditions<br /><br />When several horses are kept together outdoors during daytime, they often have free access to roughage most of the time. Under such <br />conditions, the hierarchy in the group can often lead to the dominant individuals eating more and growing fat, while the more submissive individuals may become thin. Again, we have to observe body condition changes of each individual closely, and adjust feeding during the indoor hours accordingly. In addition, climatic conditions during winter may lead to an elevated energy requirement.<br /><br /><strong>Calculating maintenance requirements with PC-Horse</strong><br />When using PC-Horse to calculate a horse’s maintenance requirements, there are several options available to help take into account the variations between individuals.<br />For breed differences the options are “Coldblood and Native Pony”, “Warmblood” and “Thoroughbred”.<br />For sex differences the options are “Stallion” and “Mare and Gelding”.<br />If the bodyweight of a horse has to be adjusted (too thin/fat) this can be taken into account when entering the normal bodyweight of the horse. This option is named “Correction of body weight”.</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;\">&nbsp;<span style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><strong><span class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\" style=\"color: #000000;\"></span></span></strong></span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3886:would-you-like-to-comment-on-our-articles&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=en-GB\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">Please comment on</span> <span class=\"hps\">this article</span></span></strong></span></a></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\"></span></span></strong></span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\">&nbsp;</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2015</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2015-01-26 12:08:52',10,'','2016-05-01 16:24:25',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2016-04-01 00:01:00','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',5,95,'','',1,881,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'en-GB',''),(4224,4971,'April 2016 - Vedligeholdelsesbehovet  for energi','april2016-da','<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3881:poll-dk&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=da-DK&amp;Itemid=2670\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"da\"><span class=\"hps\">Venligst</span> <span class=\"hps\">kommentere denne artikel</span></span></strong></span></a></p>\r\n<p><strong>Vi bruger ofte udtrykket «Vedligeholdelsesbehov» og regner med, at dette bliver forstået af de fleste hestefolk. Mange er imidlertid ikke helt klar over hvad vedligeholdelsesbehovet dækker. I dag bliver de fleste heste enten, brugt og fodret af folk med lille eller ingen kendskab til landbrug i praksis eller teoretisk kundskab om hestens næringsbehov eller hvordan dette beregnes.</strong><br /><br />Vedligeholdelsesbehovet kan beskrives som de næringsstoffer hesten har brug for til at vedligeholde kroppen i en stabil tilstand. Dette betyder at hesten skal have konstant kropsvægt, ikke skal være i vækst, ikke være drægtig og ikke produsere mælk. Yderligere skal hesten kun have et minimum af fysisk aktivitet. Af praktiske hensyn accepterer vi, at hesten opstaldes på boks og har adgang til at være ude i en luftegård. Hvis der bliver for meget aktivitet i luftegården så må der regnes med ekstra energibehov til dette. Tilsvarende kan det til meget rolige heste, være aktuelt at reducere det beregnede behov for energi for at undgå at de bliver for fede.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/hull.jpg\" alt=\"hull\" style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" /><br /><br /><strong>Raceforskelle</strong><br />Energibehovet til vedligehold varierer en del mellem forskellige raser eller typer af heste. Koldblodige heste og de fleste småheste og ponytyper har lavere vedligeholdsbehov end varmblodsheste og fuldblodsheste med samme kropsvægt.<br /><br />Hvis vi beregner vedligeholdsbehovet for energi til en koldblodshest så vil en varmblodshest til sammenligning have 5% højere behov og en fuldblodshest 10% højere behov forudsat at alle har samme kropsvægt.<br />Det er vigtigat være klar over at der kan være betydelige variationer også mellem heste af samme race, så rationerne må altid justeres individuelt ud fra huldet på den enkelte hest.<br /><br /><strong>Hopper, vallaker og hingste</strong><br />Hingste har normalt et højere aktivitetsniveau end hopper og vallaker. Derfor bliver vedligeholdsbehovet for energi til hingste beregnet 10% højere end til hopper og vallaker af samme race.<br />Heste som går ude<br /><br />Når flere heste går sammen ude får de ofte næsten fri tilgang på grovfoder, hø eller wrap. Under sådanne forhold er der et hierarki som gør, at dominante individer æder mest og kan blive for fede, mens de underdanige individer kan blive for tynde. Her er det vigtigt at følge med i ændringer i huld hos den enkelte hest og justere fodringenb herefter. Yderlige vil vejrforholdene om vinteren kunne føre til øget energibehov hos heste som går meget ude.<br /><br /><strong>Beregning af vedligeholdsbehovet ved brug af PC-Horse</strong><br />Når du bruger PC-Horse til at beregne hestens vedligeholdsbehov har programmet flere valg som hjælper dig at tage hensyn til forskellen i næringsbehov mellem de forskellige heste.<br />For at tage hensyn til forskelle mellem racer findes valgene «Koldblod og uforædlede småheste», «Varmblod og koldblodstravere» og «Fuldblod».<br />For forskelle mellem køn er valgene «Hoppe og vallak» og «Hingst».<br />Hvis en hest er for fed eller for tynd kan du beregne et lavere eller højere energibehov når du vælger hestens vægt. Dette valg hedder «Korrektion af kropsvægt».</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3881:poll-dk&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=da-DK&amp;Itemid=2670\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"da\"><span class=\"hps\">Venligst</span> <span class=\"hps\">kommentere denne artikel</span></span></strong></span></a></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2015</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2015-01-26 12:08:52',10,'','2016-05-01 16:23:18',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2016-04-01 00:01:00','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',5,83,'','',1,1118,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'da-DK',''),(4225,4972,'April 2016 - The maintenance requirement for energy','april2016-nl','<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3886:would-you-like-to-comment-on-our-articles&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=en-GB\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">Please comment on</span> <span class=\"hps\">this article</span></span></strong></span></a></p>\r\n<p><strong>We often use the term “maintenance requirement” believing its meaning to be well understood by most horse people. We might, however, speculate as to what extent this is true. Today most horses are owned, used and fed by people with little or no connection to farming practice or theoretical knowledge about their horse’s nutritional requirements, and how this is to be calculated.</strong><br /><br />Maintenance requirements can be described as the nutrients needed to maintain a body in a steady state. This means that the animal should no longer be growing nor be pregnant or lactating, and should be able to maintain a constant body weight. In addition, the animal should only be engaged in minimal physical activity. For practical reasons, we can consider normal levels of activity for horses to be stabled in a box and let out during daytime in a paddock. However, if the activity in the paddock is too high, extra energy has to be provided in addition to the maintenance requirement. For more sedate horses, we may have to reduce the energy content of the ration in order to prevent them from growing too fat.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/hull.jpg\" alt=\"\" style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" /><br /><br /><strong>Breed differences</strong><br />The maintenance requirement for energy differs between breeds or type of horses. Coldblooded types of horses and most ponies have a lower maintenance requirement for energy than warmblooded horses, and TB’s even higher than this.<br /><br />If the maintenance requirement for energy is calculated for a coldblood type of horse, warmbloods and TB’s with similar bodyweights should have 5% and 10% more, respectively.<br />It is important to take into account that there will also be marked individual differences within breeds, so the final adjustment of the ration has to take place at an individual level by observing the body condition of each horse.<br /><br /><strong>Mares, geldings and stallions</strong><br />Stallions normally have a higher level of voluntary activity than mares and geldings. Therefore, the maintenance energy requirement for stallions should be set 10% higher than for mares and geldings of the same breed.<br />Outdoor conditions<br /><br />When several horses are kept together outdoors during daytime, they often have free access to roughage most of the time. Under such <br />conditions, the hierarchy in the group can often lead to the dominant individuals eating more and growing fat, while the more submissive individuals may become thin. Again, we have to observe body condition changes of each individual closely, and adjust feeding during the indoor hours accordingly. In addition, climatic conditions during winter may lead to an elevated energy requirement.<br /><br /><strong>Calculating maintenance requirements with PC-Horse</strong><br />When using PC-Horse to calculate a horse’s maintenance requirements, there are several options available to help take into account the variations between individuals.<br />For breed differences the options are “Coldblood and Native Pony”, “Warmblood” and “Thoroughbred”.<br />For sex differences the options are “Stallion” and “Mare and Gelding”.<br />If the bodyweight of a horse has to be adjusted (too thin/fat) this can be taken into account when entering the normal bodyweight of the horse. This option is named “Correction of body weight”.</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;\">&nbsp;<span style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><strong><span class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\" style=\"color: #000000;\"></span></span></strong></span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3886:would-you-like-to-comment-on-our-articles&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=en-GB\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">Please comment on</span> <span class=\"hps\">this article</span></span></strong></span></a></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\"></span></span></strong></span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\">&nbsp;</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2015</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2015-01-26 12:08:52',10,'','2016-05-01 16:18:13',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2016-04-01 00:01:00','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',3,68,'','',1,841,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(4226,4973,'April 2016 - The maintenance requirement for energy','april2016-de','<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3886:would-you-like-to-comment-on-our-articles&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=en-GB\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">Please comment on</span> <span class=\"hps\">this article</span></span></strong></span></a></p>\r\n<p><strong>We often use the term “maintenance requirement” believing its meaning to be well understood by most horse people. We might, however, speculate as to what extent this is true. Today most horses are owned, used and fed by people with little or no connection to farming practice or theoretical knowledge about their horse’s nutritional requirements, and how this is to be calculated.</strong><br /><br />Maintenance requirements can be described as the nutrients needed to maintain a body in a steady state. This means that the animal should no longer be growing nor be pregnant or lactating, and should be able to maintain a constant body weight. In addition, the animal should only be engaged in minimal physical activity. For practical reasons, we can consider normal levels of activity for horses to be stabled in a box and let out during daytime in a paddock. However, if the activity in the paddock is too high, extra energy has to be provided in addition to the maintenance requirement. For more sedate horses, we may have to reduce the energy content of the ration in order to prevent them from growing too fat.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/hull.jpg\" alt=\"\" style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" /><br /><br /><strong>Breed differences</strong><br />The maintenance requirement for energy differs between breeds or type of horses. Coldblooded types of horses and most ponies have a lower maintenance requirement for energy than warmblooded horses, and TB’s even higher than this.<br /><br />If the maintenance requirement for energy is calculated for a coldblood type of horse, warmbloods and TB’s with similar bodyweights should have 5% and 10% more, respectively.<br />It is important to take into account that there will also be marked individual differences within breeds, so the final adjustment of the ration has to take place at an individual level by observing the body condition of each horse.<br /><br /><strong>Mares, geldings and stallions</strong><br />Stallions normally have a higher level of voluntary activity than mares and geldings. Therefore, the maintenance energy requirement for stallions should be set 10% higher than for mares and geldings of the same breed.<br />Outdoor conditions<br /><br />When several horses are kept together outdoors during daytime, they often have free access to roughage most of the time. Under such <br />conditions, the hierarchy in the group can often lead to the dominant individuals eating more and growing fat, while the more submissive individuals may become thin. Again, we have to observe body condition changes of each individual closely, and adjust feeding during the indoor hours accordingly. In addition, climatic conditions during winter may lead to an elevated energy requirement.<br /><br /><strong>Calculating maintenance requirements with PC-Horse</strong><br />When using PC-Horse to calculate a horse’s maintenance requirements, there are several options available to help take into account the variations between individuals.<br />For breed differences the options are “Coldblood and Native Pony”, “Warmblood” and “Thoroughbred”.<br />For sex differences the options are “Stallion” and “Mare and Gelding”.<br />If the bodyweight of a horse has to be adjusted (too thin/fat) this can be taken into account when entering the normal bodyweight of the horse. This option is named “Correction of body weight”.</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;\">&nbsp;<span style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><strong><span class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\" style=\"color: #000000;\"></span></span></strong></span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3886:would-you-like-to-comment-on-our-articles&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=en-GB\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">Please comment on</span> <span class=\"hps\">this article</span></span></strong></span></a></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\"></span></span></strong></span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\">&nbsp;</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2015</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2015-01-26 12:08:52',10,'','2016-05-01 16:17:02',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2016-04-01 00:01:00','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',3,55,'','',1,919,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'de-DE',''),(4227,4974,'Huhtikuu 2016 - Energian ylläpitotarve','april2016-fi','<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3886:would-you-like-to-comment-on-our-articles&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=en-GB\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">Please comment on</span> <span class=\"hps\">this article</span></span></strong></span></a></p>\r\n<p><strong>Käytämme usein termiä “ylläpitotarve\" uskoen useimpien hevosihmisten ymmärtävän sanan tarkoituksen. Voimme vain kuitenkin arvailla missä määrin tämä on totta. Nykyään hevosenomistajilla, hoitajilla ja ruokkijoilla ei ole yhteyttä maatalouden käytäntöön tai teoreettista tietoa hevosen ravitsemuksellisista tarpeista ja sen laskentatavoista. </strong><br /><br />Ylläpitotarve kuvaa ravinteita, joita tarvitaan ylläpitämään elimistö vakaassa tilassa. Tämä tarkoittaa, ettei eläin enää kasva, se ei ole tiine eikä imettävä ja säilyttää tasaisen elopainon. Lisäksi eläintä ei rasiteta fyysisesti. Käytännön syistä me huomioimme tavalliseksi aktiivisuudeksi tallissa olevan hevosen päivittäisen tarhaamisen. Kuitenkin, jos hevonen on tarhassa erityisen aktiivinen, tulee hevoselle antaa lisäenergiaa ylläpitotason lisäksi. Rauhallisemmille hevosille ehkä tarvitsee vähentää rehustuksen energian määrää lihomisen välttämiseksi.&nbsp;</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/hull.jpg\" alt=\"\" style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" /><br /><br /><strong>Rotukohtaiset erot</strong><br />Ylläpitoenergiantarve vaihtelee eri rotuisille ja eri tyyppisille hevosille. Kylmäverisillä hevosilla ja poneilla on matalampi ylläpitoenergiantarve kuin lämminverisillä ja täysiverisillä tarve on edelleen korkeampi. <br /><br />Jos ylläpitoenergiatarve lasketaan samanapainoisille hevosille, on lämminverisillä 5 % ja täysiverisillä 10 % korkeampi tarve kuin kylmäverisillä. On tärkeää huomioida, että myös saman rodun eri yksilöiden välillä on huomattavia eroja. Lopullinen ruokinnansuunnittelu on tehtävä yksilöllisesti tarkkailemalla erikseen jokaisen hevosen kuntoluokkaa. <br /><br /><strong>Tammat, ruunat ja oriit</strong><br />Oriit usein liikkuvat enemmän itsenäisesti kuin tammat ja ruunat. Tämän vuoksi oriiden ylläpitoenergiantarve asetetaan 10 % korkeammalle kuin samanrotuisilla tammoilla ja ruunilla.</p>\r\n<p><br /><strong>Ulkoiluolosuhteet</strong></p>\r\n<p>Kun useita hevosia on ulkona samassa aitauksessa, niillä usein on suurimman osan ajasta vapaasti karkearehua tarjolla. Näissä olosuhteissa ryhmähierakiassa korkeammalla olevat yksilöt saattavat syödä enemmän ja lihota, kun taas alempana laumahierakiassa olevat saattavat laihtua. Jälleen tulee tarkkailla kuntoluokan muutoksia yksilöllisesti ja tarvittaessa muuttaa sisäruokinnan määrää. Lisäksi talvella ilmasto-olosuhteet voivat nostaa energiantarvetta.&nbsp; <br /><br /><strong>Ylläpitoenergiantarpeen laskeminen PC-Horsen avulla</strong><br />Kun lasket hevosen ylläpitoenergiantarvetta PC-Horsen avulla, on useita vaihtoehtoisia tapoja ottaa huomioon yksilökohtaiset erot. Rotukohtaisten erojen huomioimiseksi ohjelmasta löytyy vaihtoehdot \"kylmäverinen ja ponit\", \"lämminverinen\" ja \"täysiverinen\". Sukupuolien aiheuttamille eroille löytyy ohjelmasta vaihtoehdot \"ori\" ja \"tamma, ruuna\". Jos hevosen elopainoa tarvitsee muuttaa (liian laiha/lihava), otetaan tämä huomioon lisäämällä hevosen tavoite-elopaino. Tämä on nimellä \"elopainon korjaaminen\".</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;\">&nbsp;<span style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><strong><span class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\" style=\"color: #000000;\"></span></span></strong></span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3886:would-you-like-to-comment-on-our-articles&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=en-GB\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">Please comment on</span> <span class=\"hps\">this article</span></span></strong></span></a></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;\"><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"en\"><span class=\"hps\"></span></span></strong></span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\">&nbsp;</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2015</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2015-01-26 12:08:52',10,'','2016-07-26 13:42:58',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2016-04-01 00:01:00','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',5,22,'','',1,858,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4228,4975,'Avril 2016 - Les besoins en énergie à l’entretien','april2016-fr','<p><strong>Nous utilisons souvent le terme «besoins à l’entretien» en croyant son sens bien compris par la plupart des gens de cheval. Nous pourrions, cependant, spéculer dans une certaine mesure que c’est vrai. Aujourd\'hui, la plupart des chevaux sont possédés, utilisés et nourris par des personnes ayant peu ou pas de lien avec la pratique agricole ou de connaissances théoriques sur les besoins nutritionnels de leur cheval, et comment cela doit être calculé.</strong></p>\r\n<p><br />Les besoins à l\'entretien peuvent être décrits comme les nutriments nécessaires pour maintenir un corps dans un état stable. Cela signifie que l\'animal ne devrait plus être en croissance, ni être gestante ou en lactation, et devrait être capable de maintenir un poids corporel constant. De plus, l\'animal ne doit exercer qu\'une activité physique minimale. Pour des raisons pratiques, nous pouvons considérer des niveaux d\'activité normaux pour les chevaux gardés à l’écurie en box et sortant pendant la journée au paddock. Toutefois, si l\'activité au paddock est trop élevée, de l\'énergie supplémentaire doit être fournie en plus des besoins d\'entretien. Pour les chevaux plus sédentaires, nous pouvons avoir à réduire la teneur en énergie de la ration afin de les empêcher de devenir trop gras.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/hull.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p><strong>Différences selon les races</strong></p>\r\n<p>Les besoins en entretien pour l\'énergie diffèrent entre les races ou le type de chevaux. Les types de chevaux à sang-froid et la plupart des poneys ont des besoins pour l’entretien pour l\'énergie plus faible que les chevaux à sang chaud, et pour le pur-sang est même plus élevé encore.<br />Si les besoins d\'entretien pour l\'énergie sont calculés pour un type de cheval à « sang froid », il conviendra d’augmenter de 5 % pour les chevaux plus près du sang et de 10 % pour les purs sangs pour des poids corporels similaires. Il est important de prendre en compte également qu\'il y aura des différences individuelles marquées au sein des races, donc l\'ajustement final de la ration doit avoir lieu au niveau individuel en observant l\'état corporel de chaque cheval.</p>\r\n<p><strong>Juments, hongres et étalons</strong></p>\r\n<p>Les étalons ont normalement un niveau d\'activité volontaire plus élevé que les juments et les hongres. Par conséquent, les besoins en énergie à l’entretien pour les étalons doivent être fixés à 10% de plus que pour les juments et les hongres de la même race.</p>\r\n<p><strong>Conditions extérieures</strong></p>\r\n<p>Lorsque plusieurs chevaux sont maintenus ensemble en plein air pendant la journée, ils ont souvent un libre accès au fourrage la plupart du temps. Dans ces conditions, la hiérarchie dans le groupe peut souvent conduire les individus dominants à manger plus et à engraisser, tandis que les éléments plus soumis peuvent devenir minces. Encore une fois, nous devons observer les changements de l\'état corporel de chaque individu de près, et ajuster l\'alimentation pendant les heures à l\'intérieur en conséquence. Par ailleurs, les conditions climatiques en hiver peuvent conduire à une demande d\'énergie élevée.</p>\r\n<p><strong>Calcul des besoins à l’entretien avec PC-Horse</strong></p>\r\n<p>Lors de l\'utilisation de PC-Horse pour calculer les besoins à l’entretien d\'un cheval, il existe plusieurs options disponibles pour aider à prendre en compte les variations entre les individus.<br />Pour les différences de race, les options sont «Sang froid Trait et Poney», «Cheval de Selle Trotteur» et «Pur Sang».</p>\r\n<p>Pour les différences de sexe, les options sont «étalon» et «jument et Hongre».<br />Si le poids du cheval doit être ajusté (trop mince / gras) cela peut être pris en compte lors de la saisie du poids corporel normal du cheval. Cette option est nommée «Correction du poids corporel».</p>\r\n<p><em>Cet article a été écrit à l\'origine par Dr. Day Austbø.</em><br /><em>Copyright : PC-Horse International - Norvège 2015</em><br /><em>N\'hésitez pas à utiliser et publier celui-ci. Merci d’indiquer la source et l\'auteur.</em></p>','',1,616,'2015-01-26 12:08:52',10,'','2017-01-15 06:02:22',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2016-04-01 00:01:00','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"info_block_show_title\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',5,11,'','',1,810,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(4229,4976,'Maj 2016 - Gör beten och hästar klara för betessäsongen','may2016-sv','<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/yearlingflock.jpg\" alt=\"\" width=\"600\" />&nbsp;<strong><br /><br />Förberedelser<br /></strong>Övergången från innefodring till betesgång kan emellertid ge en del problem om man inte gjort ordentliga förberedelser.</p>\r\n<p>Det första Du bör göra är att kontrollera och eventuellt reparera staket och grindar. Du bör också gå över betena och avlägsna oönskade saker som t.ex tomflaskor eller rester av gammal taggtråd eller fårnät. Glöm inte att kontrollera vattenkällor och att vattenkärlen är i ordning. Saltstenar bör vara utlagda innan hästatrna släpps lösa.</p>\r\n<p><strong>Successiv övergång</strong><br />En gradvis övergång från innefodring till betesgången är helt avgörande. Under övergångsperioden, då hästarna succesivt får tillgång till mer och mer gräs, fortsätter Du med dagsgivan hästen fått inne och reducerar kraftfodret. Låt hästarna fortsätta med sitt vanliga grovfoder (hö eller hösilage) på morgonen, innan de ges tillgång till betesgräset, och på kvällen. Tiden på bete ökas sedan gradvis över en till två veckor innan hästarna slutligen kan gå ute på bete hela dygnet.</p>\r\n<p>Hästar betar inte ned jämnt över hela betet. De har sina favoritområden där de snabbt äter av allt gräset, och de har sina \"toaletter\" där de inte vill beta. Det kan därför se ut som om det finns gott om gräs, medan det egentligen är ganska lite som de vill äta. Du bör därför vara vaksam på att flytta hästarna till ett nytt bete i tid.</p>\r\n<p><strong>Avmaskning</strong><br />Innan de släpps ut på betet bör de avmaskas. Kontakta Din veterinär för att få rekommendation på lämplig avmaskningskur till Dina hästar.</p>\r\n<p><strong>Räcker betena till?</strong><br />Ston med föl och unghästar kräver beten med hög kvalitet. Kolla löpande att det finns rikligt med gräs på dina beten, annars kommer både avelsston och unghästar snabbt att förlora hull. Mest praktiskt är naturligtvis att ha flera beten så att du kan skifta mellan dessa. Eventuellt kan du dela upp ett större bete i flera mindre.</p>\r\n<p>Till vuxna hästar om ej går i träning och till ponnyer kan man som regel klara sig med beten av lägre kvalitet. Utmarksbeten eller skogsbeten duger gott om de bara är stora nog. För hästar som har lätt att få fång bör också relativt \"magra\" beten vara att föredra.</p>\r\n<p><strong>Ta inte betena för givet</strong><br />Vissa år kan man få en torrperiod mitt under sommaren. Då kan beteskvaliteteten snabbt försämras. Du måste således följa utvecklingen och hästarnas hull&nbsp; och inte ta beten för givet.</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2011-02-15 15:59:09',62,'','2016-06-01 07:36:09',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2016-04-30 23:55:00','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',5,109,'','',1,1102,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(4230,4977,'Maj 2016 - Gør hestene og markerne klar til græsningssæsonen','may2016-dk','<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/yearlingflock.jpg\" alt=\"\" width=\"600\" />&nbsp;</p>\r\n<p><strong>Efter en lang vinter er det ved at være tiden at få hestene på græs igen</strong>.&nbsp; Overgangen fra vinterfodring til græsning kan dog også give en række problemer hvis den ikke bliver forberedt rigtigt.</p>\r\n<p>En langsom overgang fra staldfodring til afgræsning er helt afgørende. I denne overgangsperiode, hvor hesten kun ganske gradvist får adgang til mere og mere græs, fortsætter man med vinterfoderrationen, særligt stråfoderet, så bakterie&shy;floraen i hestens fordøjelseskanal kan nå, at tilpasse sig den nye foderration. Denne overgangsfodring bør minimum strække sig over en periode på 14 dage. En ikke for kraftig, gerne lidt grovstrået græsmark vil være det bedste ved udbin&shy;ding.</p>\r\n<p>Stribeafgræsning er også særligt velegnet om foråret.&nbsp; Ved denne metode flyttes hegnstråden hver dag lidt frem ,hvorved hestene får tildelt en ny stribe græs.</p>\r\n<p><strong>Forfangenhed er et andet problem der hører foråret til</strong>. Forår og efterår hvor vi har en kombination af lave nattetemperaturer og varme solskinsdage er problematiske. Om dagen hvor solen skinner og temperaturen er over 5 C , danner græsset ud fra fotosyntesen sukker , som bruges til græssets vækst.&nbsp; Er der frost om natten vil sukkerindholdet stadigt være højt i græsset næste morgen. Det er særligt den sukkerform der hedder fruktan, som her er problematisk. Hesten æder gerne det fruktanholdige&nbsp; græs, &nbsp;som har en ekstra sødlig smag på grund af det høje sukkerindhold. &nbsp;Da &nbsp;fruktanen er vanskelig for hesten at nedbryde i mavetarmkanalen, kan der blive dannet nogle giftstoffer som betyder, at der ophobes væske i hestens hove, især på forhovene, mere præcist mellem læderhuden og hornet.</p>\r\n<p>Denne tilstand kendes som forfangenhed. Trykket på læderhuden giver hesten så store smerter, at den prøver, at aflaste forhovene ved at \"gynge\" bagud på benet- og sætte hovens dragter først i marken og siden falde ned på tåen. En forfangen hest står derfor meget karakteristisk med benene strakt fremad.</p>\r\n<p>Pas derfor på med at sætte hesten på græs så længe der er nattefrost. Vent med at begynde indgræsningen til nattetemperaturen er nogenlunde stabil&nbsp; på min. 5 C.</p>\r\n<p><strong>Pas på parasitterne. </strong>Den lange kolde vinter har i modsætning til hvad mange tror faktisk givet de overlevende ormelarver rigtigt gode overlevelsesbetingelser. Når der er stabile lave temperaturer udenfor , ligger ormelarverne helt i dvale og med et minimalt energiforbrug. De lange perioder med snedække &nbsp;har givet ormene stabile betingelser med gode overlevelsesbetingelser til følge. De marker som hestene gik på sidst i efteråret, er dem hvor parasitbelastningen vil være størst her til foråret.&nbsp; Særligt unghestene er følsomme overfor parasitterne og bør starte afgræsningen på de \"reneste \" marker.&nbsp; De mest ormebefængte marker bør anvendes til hø.</p>\r\n<p><strong> Kig marken efter for giftige planter.</strong> Inden hestene lukkes på fold bør denne også gås grundigt igennem med hensyn til hegnets tilstand og eventuelle giftige planter. Flere giftige planter er meget hurtige i vækst om foråret og samtidig mest giftige på dette tidspunkt , det gælder f. eks for natskygge. Samtidig kan de giftige planter være svære at identificere på dette tidspunkt&nbsp; inden de er gået i blomst.</p>\r\n<p>Yderligere checkes vandforsyningen på folden og der sættes en saltsten op.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø and Landskonsulent eric Clausen.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /><em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2011-02-15 15:59:09',62,'','2016-06-01 07:35:53',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2016-04-30 23:55:00','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',4,116,'','',1,1108,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'da-DK',''),(4231,4978,'Mai 2016 - Planer for en god beitesesong','may2016-no','<p><strong><img src=\"images-joomla/stories/seasons/yearlingflock.jpg\" alt=\"\" width=\"600\" />&nbsp;<br /></strong></p>\r\n<p><strong>Etter en lang vinter er det snart tid for å få hestene på beite igjen. </strong>Overgangen fra innefôring til beitegang kan imidlertid gi en del problemer dersom man ikke har gjort riktige forberedelser.</p>\r\n<p>Det første vi må gjøre nå er å kontrollere og eventuelt reparere gjerder og grinder. Vi bør også gå over beitene og fjerne uønskede ting som f.eks tomflasker eller rester av gammel piggtråd.&nbsp; Vi må også kontrollere at vannkilden eller drikkekar er i orden. Det må settes ut saltstein på alle beitene før hestene slippes.</p>\r\n<p>En gradvis overgang fra innefôring til beitegang er helt avgjørende. I denne overgangsperioden, der hestene gradvis får adgang til mer og mer gras, fortsetter man med rasjonen hestene har fått inne og reduserer kraftfôret.&nbsp; La hestene få sitt vanlige grovfôr (høy eller ensilasje) om morgenen før de får beitegras og om kvelden. Tiden på beite økes gradvis over én til to uker før hestene endelig kan gå på beite hele døgnet.</p>\r\n<p>Hester beiter ikke jevnt ned hele beiteområdet. De har sine favorittområder der de raskt beiter ned graset, og de har sine \"gjødselområder\" der de ikke vil beite. Det kan derfor ofte se ut som om det er godt med gras igjen på beitet, mens det egentlig er svært lite av det hestene vil ete. Vi må derfor følge godt med og flytte hestene til nytt beite i tide.</p>\r\n<p>Før hestene slippes på beite bør de få ormekur. Kontakt veterinær og be om å få en plan for ormebehandlingen som passer ditt hestehold.</p>\r\n<p>Hopper med føll og til unghester skal ha beiter av god kvalitet. Det er viktig å følge med slik at det hele tiden er rikelig med gras i beitene, ellers vil både avlshopper og unghester raskt gå ned i hold. Mest praktisk er det om vi kan ha flere beiter og så skifte mellom disse, eventuelt dele et stort beite inn i flere skifter.</p>\r\n<p>Til voksne hester som ikke trenes i beiteperioden og til ponnier kan vi klare oss med beiter av lavere kvalitet. Utmarksbeiter eller skogsbeiter vil kunne være tilstrekkelig bare områdene er store nok. &nbsp;Til hester som har lett for å bli forfangne vil også mer \"ekstensive\" beitetyper være best.</p>\r\n<p>Enkelte år kan vi få en tørkeperiode midt på sommeren, gjerne i juli. Da vil beitekvaliteten raskt kunne gå ned, så vi må hele tiden følge med utviklingen i beitene og hestenes hold.</p>\r\n<p>Her i landet har vi lange tradisjoner med utpå sommeren å slippe hester på store skogsområder eller på fjellbeite. Særlig på fjellbeite vil gjerne kvaliteten på beitegraset være svært god, men hestene må beite mange timer for å få i seg nok. Vi kan derfor ofte se at unghester og hopper med føll kan bli tynne. Vi regner likevel fjellbeite for et godt alternativ, særlig til unghester, da det i tillegg til god næring gir mye og variert mosjon. Unghester, særlig åringer, som skal gå på fjellbeite må ikke være tynne ved slipping.</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2011-02-15 15:59:09',62,'','2016-06-01 07:35:32',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2016-04-30 23:55:00','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',4,117,'','',1,944,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(4232,4979,'Mai 2016 – Préparons une bonne saison de pâturage','may2016-fr','<p style=\"text-align: left;\"><img src=\"images-joomla/stories/seasons/yearlingflock.jpg\" alt=\"\" width=\"600\" /></p>\r\n<p style=\"text-align: left;\">Après les longs mois d\'hiver, les chevaux seront de retour sur de luxuriantes pâtures. Le passage de l\'alimentation en écurie au pâturage nécessite une préparation appropriée pour éviter des troubles digestifs et conserver les chevaux en bonne santé.<br /><br />Inutile de rappeler que les clôtures et les barrières doivent être en bon état. Prenez le temps de nettoyer les enclos. Eliminer les « cochonneries » (morceaux de plastique, bouteilles et objets tranchants ou pointus) qui ont « fleuri » dans les champs pendant l\'hiver. Vérifiez les points d\'eau, et apportez des pierres à lécher salée (chlorure de sodium). Vermifugez les chevaux avant de les sortir. Voyez avec vôtre vétérinaire pour mettre en place un plan de traitements antiparasitaires adaptés à votre région et à vos chevaux. La dernière version de PC-Horse présente un planning qui vous permet d\'enregistrer vos traitements antiparasitaires.<br />Il est indispensable de faire une transition entre les deux types d\'alimentation. Durant cette période, les chevaux qui passeront de plus en plus de temps en pâture, devront continuer de recevoir du fourrage (foin ou enrubannage), le matin, avant la sortie et le soir au retour, tout en diminuant les quantités de concentrés distribuées. Cette transition doit se faire graduellement pendant une à deux semaines avant le pâturage permanent.<br />Les chevaux ne consomment pas l\'herbe de façon homogène, et choisissent des zones où ils consomment la quasi-totalité de l\'herbe disponible, tandis qu\'ils évitent d\'autres zones (principalement les zones de rejet de crottins). Souvent, on a l\'impression qu\'il y a encore plein d\'herbe disponible dans un pré, alors qu\'il y en en fait moins que ce dont les chevaux ont besoin. Suivez de près les quantités d\'herbe disponible, en mesurant les refus et changez vos chevaux de champ, dès que c\'est nécessaire.<br /><br />Les juments suitées ont droit aux meilleures pâtures. Il est important de bien contrôler la quantité et la qualité de fourrage dans ces parcelles. Si on n\'a pas en permanence de bonnes quantités d\'herbe disponibles, vous allez voir les juments et les foals perdre de la condition physique. Dans la mesure du possible, divisez les grandes parcelles en petits enclos et pratiquez une rotation des pâturages, afin d\'obtenir de bonnes repousses.<br />Les chevaux adultes et les poneys peuvent se contenter de moins bonnes pâtures, s\'ils ne travaillent pas de trop. Pour les chevaux ayant des antécédents ou des tendances à la fourbure, choisir les pâtures les moins riches possibles.<br />Tant durant le printemps que l\'été des périodes de sécheresse peuvent se produire. Dans ce cas la qualité du pâturage baisse rapidement avec la chute d\'humidité du sol, d\'où la nécessité d\'une meilleure surveillance de l\'herbe et de la condition des chevaux dans ces périodes.<br /><br />Avec le logiciel PC-Horse, vous pouvez estimer la consommation d\'herbe des chevaux, en prenant en compte le temps de pâturage journalier et la valeur des pâtures. Nous vous expliquerons comment vous pouvez prendre en compte les informations sur la consommation d\'herbe dans le calcul de rations équilibrées pour vos chevaux dans une prochaine lettre mensuelle sur www.pc-horse.com.</p>\r\n<p>Cet article original a été écrit par le Dr Dag Austbo.<br />Copyright : PC-Horse International – Norvège 2013.<br />Vous pouvez utiliser ou publier tout ou partie de ce texte, en indiquant la source et l\'auteur.</p>','',1,616,'2011-02-15 15:59:09',62,'','2016-06-01 07:34:54',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2016-04-30 23:55:00','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',4,124,'','',1,864,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(4233,4980,'Toukokuu 2016 - Valmistaudu laidunkauteen','may2016-fi','<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/yearlingflock.jpg\" alt=\"\" width=\"600\" /></p>\r\n<p>Pitkän talven jälkeen hevoset pääsevät kohta reheville laitumille. Muutos sisäruokinnasta laidunnukseen vaatii huolellista valmistautumista, jotta hevonen pysyy terveenä ja vältytään ruoansulatuskanavan häiriöiltä.</p>\r\n<p>On tarpeetonta mainita, että aidat ja portit tulee olla kunnossa. Varaa hieman aikaa myös laitumen siistimiseen. Poista mahdolliset roskat (muovit, pullot, terävät esineet), joita ehkä on laitumelle talven aikana päätynyt. Tarkista vesipisteet ja hanki suolakivet (natriumkloridi). Hevoset tulisi myös madottaa ennen laitumelle laskua. Ota yhteyttä eläinlääkäriisi sopivan madotussuunnitelman tekemiseksi. Uusin PC-Horsen versio sisältää hoitotoimenpiteiden suunnitteluun tarkoitetun osion, minne voit tallentaa madotusohjelmaan kuuluvat toimenpiteet.</p>\r\n<p>Asteittainen siirtyminen sisäruokinnasta laitumelle on oleellista. Siirtymävaiheen aikana, kun hevoset saavat vähitellen enemmän ja enemmän ruohoa, tulee jatkaa karkearehun (heinän tai säilöheinän) antamista aamulla (ennen laitumelle laskua) ja illalla, vähentäen samalla väkirehun määrää. Lisää laidunnusaikaa vähitellen yhdestä kahteen viikon aikana, ennenkuin hevoset saavat olla laitumella kokopäiväisesti.&nbsp;</p>\r\n<p>Hevoset laiduntavat epätasaisesti ja niillä on suosikkipaikkoja, joista syödään lähes kaikki saatavilla oleva ruoho ja ne välttävät toisia alueita (yleensä ulostamiseen käytetyt alueet). Usein näyttää siltä kuin ruohoa olisi paljonkin jäljellä, kun todellisuudessa syöntikelpoista ruohoa on selvästi vähemmän. Tarkastele jäljellä olevan ruohon määrää ja siirrä hevoset uudelle laidunlohkolle ajoissa.</p>\r\n<p>Varsalliset tammat ja nuoret hevoset tarvitsevat parhaat laitumet. On tärkeää seurata ruohon määrää ja laatua. Ruohoa tulisi olla laitumella runsaasti tai siitostammat ja nuoret hevoset alkavat nopeasti laihtua. Käytännössä isot laidunalueet tulisi jakaa pienempiin laidunlohkoihin, joita käytetään vuorotellen.</p>\r\n<p>Täysikasvuiset hevoset ja ponit pärjäävät myös heikompilaatuisella laitumella edellyttäen, etteivät ne ole raskaassa valmennuksessa. Kaviokuumeen sairastaneille hevosille hieman köyhempi laidun on suositeltavampi.</p>\r\n<p>Kevään ja kesän aikana on odotettavissa myös kuivempia jaksoja. Laitumen laatu heikkenee nopeasti maaperän kosteuden ollessa matala. Seuraa kuivien jaksojen aikana tarkoin muutoksia saatavilla olevan ruohon määrässä ja hevosten kuntoluokassa!</p>\r\n<p>PC-Horsen avulla voit laskea arvioidun laidunruohon syöntimäärän laidunnusajan ja laitumen laadun perusteella. Tulemme kuukausiartikkeleissa myöhemmin kertomaan, miten voit käyttää laiduntamisesta saatua tietoa hevosesi tasapainoisen ruokinnan suunnitteluun.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2013.</em><br /><em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2011-02-15 15:59:09',62,'','2016-07-26 13:14:27',106,0,'0000-00-00 00:00:00','2016-04-30 23:55:00','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',8,128,'','',1,730,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fi-FI',''),(4234,4981,'May 2016- Prepare for good grazing','may2016-nl','<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/yearlingflock.jpg\" alt=\"\" width=\"600\" /></p>\r\n<p>After a long winter horses will again be back on lush pastures. The transition from indoor feeding to grazing requires proper preparations, if you are to avoid digestive problems and maintain a good health.</p>\r\n<p>Needless to say, fences and gates must be in good technical condition. Take some time to tidy up the field. Remove accumulated trash (plastic, bottles, sharp items) that have \"stranded\" in the pasture during winter. Control the water supplies, and provide salt licks (sodium chloride). Horses should be wormed before they are let out to graze. Contact your veterinarian and get a plan for anthelmintic treatment schedules that functions in your district and matches your horses. The latest version of PC-Horse contains a planning module that allows you to enter your parasite treatments.</p>\r\n<p>A gradual transition from indoor feeding to pasture is crucial. During this transition period, when the horses gradually gain access to more and more grass, you should continue to give roughage (hay or silage) in the morning (before pasture) and in the evening, while reducing the amounts of concentrate. Allow for a gradual increase in the time on pasture over one to two weeks, before the horse will be out all day.</p>\r\n<p>Horses graze pastures unevenly, and have favorite areas where they quickly eat most of the available grass, whilst avoiding other areas (typically where manure is dropped). Often it looks as if there is plenty of grass left in a field, while in reality there is much less that the horses will eat. Monitor the amounts of \"available\" grass carefully, and be sure to move the horses to new pastures in time.</p>\r\n<p>Mares with foals and young horses should have the best pastures. It is important to monitor grass abundance and quality. There should always be plenty of grass available in the pasture, or you will find that both broodmares and young horses quickly lose body condition. If practical, large pastures should be subdivided and the smaller plots be used on a rotational basis.</p>\r\n<p>Adult horses and ponies can do well on pastures of lower quality, provided that they are not trained or used excessively for riding. For horses with a history of laminitis more extensive pastures will be convenient.</p>\r\n<p>Periods of drought may be expected at different times during the spring and summer season. Pasture quality drops quickly when the soil humidity is low. Look carefully for changes in grass availability and reduced body condition during a draught period !</p>\r\n<p>In PC-Horse you can calculate the approximate intake of pasture grass based on the time spent on pasture and the pasture conditions. We will explain how you can your use grazing information to formulate balanced rations for your horses in a later monthly letter on <a>www.pc-horse.com</a>.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2013.</em><br /><em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2011-02-15 15:59:09',62,'','2016-06-01 07:34:37',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2016-04-30 23:55:00','0000-00-00 00:00:00','{}','{}','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',4,129,'','',1,875,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'nl-NL',''),