<hr />
<p><em><span style="font-size: 10pt;">Den här artikeln fokuserar på bete och hur du kan räkna foderstater även under betesperioden i PC-Horse. Artikeln är i original skriven av Dr Dag Ausbø på&nbsp;Universitet for miljø og biovitenskap i Norge.</span><span style="font-size: 10pt; line-height: 115%;"><br /></span></em></p>
<p><em><span style="font-size: 10pt; line-height: 115%;">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.<hr /></span></em></p>
<p><img alt="07splash" src="images-joomla/stories/seasons/07splash.jpg" height="133" width="177" /> <img alt="saltsten" src="images-joomla/stories/seasons/saltsten.png" height="133" width="200" /> <img alt="grazing" src="images-joomla/stories/seasons/grazing.jpg" height="133" width="200" /></p>
<div>Komna en bit ut i sommaren är det dags att tänka lite extra på hur det står till med ston, föl och unghästarna som går på bete. Är betena fortfarande bra, eller börja de bli nerbetade och slitna? Kanske har torka eller kall väderlek reducerat tillväxten.</div>
<p class="MsoNormal"><span lang="NO-BOK">Hur bra betena håller sig över sommaren är avhängigt av flera saker. Om vi i första hand tänker på kulturbeten så kan produktionen av gräs variera ganska mycket som&nbsp; följd av nederbörd, temperatur, jordsmån, växtsammansättning och gödsling. Tillväxten är störst tidigt på sommaren. Därefter avtar både tillväxt och kvalitet. Därför bör vi räkna med att beten som ger tillräckligt med gräs för hästarna tidigt på sommaren inte blir tillräckligt bra senare under betessäsongen. Därför är det viktigt att man fortlöpande kontrollerar hur det står till med både betena och de betande hästarna.</span></p>
<p class="MsoNormal"><span lang="NO-BOK">När hästarna går på bete förbrukar de inte hela betet likformigt. Vissa områden betas snabbt ner medan andra områden används som "toaletter". På gödselområdena finns ofta mycket gräs, men hästarna vill inte äta där. De skyddar sig faktiskt mot smitta i form av inälvsparasiter. När vi därför ska beräkna hur mycket gräs det finns kvar på betet ska vi inte ta med gräset på gödslingsområdena.<br /></span></p>
<p>Under betestiden får gräset ingen tid att vila. Du utnyttjar därför betena bättre om de delas in i fler olika skiften och att hästarna flyttas från skifte till skifte. På det sättet ges de olika skiftena möjlighet att växa till innan hästarna släpps tillbaka igen. Under viloperioden kan du gödsla, putsa av gammalt gräs, avlägsna dynga och eventuellt vattna om det varit för torrt.</p>
<p class="MsoNormal"><span lang="NO-BOK">Beten som används endast av hästar blir som regel efterhand av sämre kvalitet. Detta kan motverkas om betena plöjs om med några års mellanrum. Nu är det emellertid många beten som sällan eller aldrig plöjs om. Därför är det en&nbsp; stor fördel om dessa kunde betas av andra djur än hästar. Om betet vissa år, eller perioder, betas av boskap eller får kan dessa djur medverka till en reducering av problemen med parasitsmitta. De betar dessutom det gräs som hästarna ratar. Hästparasiten som slutar i en boskapsmage eller fårmage har ingen framtid.<br /></span></p>
<p>Goda skogs- eller fjällbeten är ypperliga för hästar. Här är arealerna ofta så stora att vi i mindre grad får probelm med "gödselområdena" och sammanhörande parasitsmitta. Dessutom blir den botaniska sammansättningen mer varierad. Hästarna kan i högre grad välja vad de vill äta. Hästar som har lätt för att lägga på hullet under betessäsongen har här ett fullgott betesalternativ. </p>
<p class="MsoNormal"><strong><span lang="NO-BOK">Kan&nbsp; PC-Horse programmet användas för att beräkna hästens näringsupptag under betestiden? </span></strong></p>
<p class="MsoNormal"><span lang="NO-BOK">I PC-Horse finns en separat betesmodul. Här lägger du in upplysningar om kvaliteten på dina beten och hur många timmar per dag som hästarna går ute. Innan du kan öppna betesmodulen måste du först välja ett betesgräs i foderlistan. När du gjort det visas funktionen "Hästen går på bete". </span></p>
<p class="MsoNormal">&nbsp;</p>
<p class="MsoNormal"><span lang="NO-BOK"><img alt="juli_fig1" src="images-joomla/stories/seasons/juli_fig1.png" height="143" width="192" /></span></p>
<p class="MsoNormal"><span lang="NO-BOK">Om du klickar på "Hästen går på bete" får du nederst på skärmen upp valet för betestyp och betestid.</span></p>
<p class="MsoNormal"><span lang="NO-BOK"><img alt="juli_fig2" src="images-joomla/stories/seasons/juli_fig2.png" height="65" width="240" /></span></p>
<p class="MsoNormal">&nbsp;<span lang="NO-BOK">Här kan du lägga in hur många timmar per dygn som hästen går på bete och ge kompletterande upplysningar om gräsmängden på betet. Notera att gräsmängden kan avta ganska snabbt efter det att hästarna släppts. Här bör du vara alert och följa med utvecklingen efterhand. Kom även ihåg att ändra från Vår/försommarbete till Sensommar/höstbete (och eventuellt till Höstbete) när du väljer betesgräs i foderlistan.</span></p>
<p class="MsoNormal"><span lang="NO-BOK">Om hästarna inte går på betet hela dygnet räknar betesmodulen automatiskt ut hur mycket hästarna äter vid ett givet antal timmar. I den beräkningen har tagits hänsyn till hästens naturliga betesmönster. Det vill säga att den äter jämnt under den första tiden för att sedan lägga in pauser för vila och annan aktivitet.</span></p>
<p class="MsoNormal">Beräkningarna av vad hästarna tar upp på bete är alltid osäkra, så följ med i utvecklingen på betet och kontrollera hästarnas hull så att du kan korrigera efter behov.</p>
<p><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>
<p class="MsoNormal">&nbsp;</p>