Når du skal sammensætte en foderplan &nbsp;til hesten, er det vigtigt at have&nbsp; korrekte oplysninger om hesten. Dette kan være race, alder, køn, kropsvægt, træningsmængde og drægtighed eller mælkeproduktion. Disse oplysninger indgår i beregningsgrundlaget når næringsbehovet skal bestemmes.
<p>Det som imidlertid ikke indgår i beregningene af næringsbehovet er hestens huld. Det må du derfor &nbsp;selv korrigere for , efter bedste skøn. Hestens huld (tynd, i passende huld eller for fed) fortæller dig meget om hvordan energimængden i de sidste ugers og måneders ration har passet med hestens behov. Husk &nbsp;på, at huldet ikke siger noget om hvordan næringsbehovet for andre vigtige næringsstoffer som protein, calsium eller fosfor &nbsp;bliver dækket.</p>
<p>Hestens huld kan vurderes på flere måder, men det mest almindelige&nbsp; er, at anvende en skala fra 1 til 9, hvor 1 er meget tynd, 9 er meget fed og omkring &nbsp;5 er passende. Placeringen på skalaen bestemmes af&nbsp; fedtmængderne på forskellige dele af kroppen. På Internettet kan du finde mange beskrivelser af hvordan dette gøres (søg <i>huldvurdering hest</i> eller <i>body condition score horse)</i>. Meget&nbsp; af dette stof kan ved første øjekast virke kompliceret. Det vigtigste er imidlertid at vurdere tykkelsen af fedtlaget mellem huden og ribbenene&nbsp; lige nedenfor manken.&nbsp; Yderligere &nbsp;bør du have et godt øje til hestens overlinje, dvs ryg og kryds.</p>
<p><img style="vertical-align: middle;" alt="horsecondition-score" src="images-joomla/stories/pchimages/horsecondition-score.png" height="453" width="550" /></p>
<p>Ungheste skal ikke være fede, men alligevel have så passende huld ,at de er jævnt muskelsatte og med afrundede (ikke skarpe) konturer over ryg og kryds. Alt for ofte ser vi, at særligt åringerne kan være tynde med spids ryg og muskelfattigt kryds. Hos ungheste med tyk&nbsp; pels må du føle nøje efter for, at få et korrekt bildede af huldet.</p>
<p>For sport og konkurrenseheste&nbsp; gælder det samme som for unghestene. De skal ikke være fede, men &nbsp;være godt muskelsatte.</p>
<p>Avlshopper ønsker vi at have i noget&nbsp; bedre huld end ungheste og konkurrenceheste. Lidt ekstra fedt på kroppen er positivt for brunst og drægtighed. Forsøg har vist, at avlshopper i godt huld har lettere ved blive drægtige end magre hopper.</p>
<p>Når du beregner næringsbehovet til en avlshoppe skal du bruge hoppens&nbsp; normale kropsvægt ved beregningen. Du skal ikke medtage &nbsp;den vægtøgning som følger med fosterets vækst.</p>
<p>Mange vurderer en ”vommet” hest (en hest med omfangsrig buk) som fed. Det er ikke korrekt. En hest kan godt være tynd og &nbsp;alligevel have et ”vommet” udseende.</p>
<p>Det er vigtigt at vurdere huld uafhængigt af race. Normalt accepteres&nbsp; det, at heste&nbsp; af nogle racer er lidt fede, det gælder særligt tunge koldblodsracer&nbsp; eller ponyer. Selv om disse heste ikke trænes eller konkurrerer i høj intensitet, bør de ikke blive for fede. Overvægtige heste har større risiko for belastningsskader og for at få sygdomme som f.eks forfangenhed.</p>
<p>Vi anbefaler at du bruger tid på,&nbsp; at lære at vurdere hestens huld. Med god rutine kan du hurtigt korrigere fodringen hvis hesten bliver for fed&nbsp; eller taber i huld. Det er særlig vigtigt at følge med i &nbsp;hvordan huldet udvikler sig i græsningsperioden. Det er ikke ualmindeligt at se, at ungheste og avlshopper med føl bliver tynde når græskvaliteten er dårlig, mens udvoksne heste somkun bruges lidt, og ponyer let &nbsp;kanlægge mange kilo fedt op kroppen.&nbsp; &nbsp;</p>