<p><img src="images-joomla/stories/seasons/yearlingflock.jpg" alt="" width="600" />&nbsp;</p>
<p><strong>Efter en lang vinter er det ved at være tiden at få hestene på græs igen</strong>.&nbsp; Overgangen fra vinterfodring til græsning kan dog også give en række problemer hvis den ikke bliver forberedt rigtigt.</p>
<p>En langsom overgang fra staldfodring til afgræsning er helt afgørende. I denne overgangsperiode, hvor hesten kun ganske gradvist får adgang til mere og mere græs, fortsætter man med vinterfoderrationen, særligt stråfoderet, så bakterie&shy;floraen i hestens fordøjelseskanal kan nå, at tilpasse sig den nye foderration. Denne overgangsfodring bør minimum strække sig over en periode på 14 dage. En ikke for kraftig, gerne lidt grovstrået græsmark vil være det bedste ved udbin&shy;ding.</p>
<p>Stribeafgræsning er også særligt velegnet om foråret.&nbsp; Ved denne metode flyttes hegnstråden hver dag lidt frem ,hvorved hestene får tildelt en ny stribe græs.</p>
<p><strong>Forfangenhed er et andet problem der hører foråret til</strong>. Forår og efterår hvor vi har en kombination af lave nattetemperaturer og varme solskinsdage er problematiske. Om dagen hvor solen skinner og temperaturen er over 5 C , danner græsset ud fra fotosyntesen sukker , som bruges til græssets vækst.&nbsp; Er der frost om natten vil sukkerindholdet stadigt være højt i græsset næste morgen. Det er særligt den sukkerform der hedder fruktan, som her er problematisk. Hesten æder gerne det fruktanholdige&nbsp; græs, &nbsp;som har en ekstra sødlig smag på grund af det høje sukkerindhold. &nbsp;Da &nbsp;fruktanen er vanskelig for hesten at nedbryde i mavetarmkanalen, kan der blive dannet nogle giftstoffer som betyder, at der ophobes væske i hestens hove, især på forhovene, mere præcist mellem læderhuden og hornet.</p>
<p>Denne tilstand kendes som forfangenhed. Trykket på læderhuden giver hesten så store smerter, at den prøver, at aflaste forhovene ved at "gynge" bagud på benet- og sætte hovens dragter først i marken og siden falde ned på tåen. En forfangen hest står derfor meget karakteristisk med benene strakt fremad.</p>
<p>Pas derfor på med at sætte hesten på græs så længe der er nattefrost. Vent med at begynde indgræsningen til nattetemperaturen er nogenlunde stabil&nbsp; på min. 5 C.</p>
<p><strong>Pas på parasitterne. </strong>Den lange kolde vinter har i modsætning til hvad mange tror faktisk givet de overlevende ormelarver rigtigt gode overlevelsesbetingelser. Når der er stabile lave temperaturer udenfor , ligger ormelarverne helt i dvale og med et minimalt energiforbrug. De lange perioder med snedække &nbsp;har givet ormene stabile betingelser med gode overlevelsesbetingelser til følge. De marker som hestene gik på sidst i efteråret, er dem hvor parasitbelastningen vil være størst her til foråret.&nbsp; Særligt unghestene er følsomme overfor parasitterne og bør starte afgræsningen på de "reneste " marker.&nbsp; De mest ormebefængte marker bør anvendes til hø.</p>
<p><strong> Kig marken efter for giftige planter.</strong> Inden hestene lukkes på fold bør denne også gås grundigt igennem med hensyn til hegnets tilstand og eventuelle giftige planter. Flere giftige planter er meget hurtige i vækst om foråret og samtidig mest giftige på dette tidspunkt , det gælder f. eks for natskygge. Samtidig kan de giftige planter være svære at identificere på dette tidspunkt&nbsp; inden de er gået i blomst.</p>
<p>Yderligere checkes vandforsyningen på folden og der sættes en saltsten op.</p>
<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø and Landskonsulent eric Clausen.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /><em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>