<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;"><span style="color: #ff0000;"><strong>Kommentera gärna denna artikel.</strong></span></p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;">&nbsp;</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;"><strong>När stoet är inne i sista delen av dräktighetsperioden ökar näringsbehovet betydligt. Fostret växer nu mycket fram till fölningen och Du måste följa med i fodringen. efter fölningen ökar näringsbehovet ytterligare då det dessutom ska producera mjölk till fölet. Se till att noga följa stoets hull. Hon kan snabbt bli för tunn om du inte följer med ordentligt med rätt utfodring.<br /><br /></strong></p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;"><img style="display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;" src="images-joomla/stories/seasons/april15_1.jpg" alt="april15 1" width="600" height="399" />&nbsp;</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;"><strong>Dräktighetens sista månad</strong></p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;">Under den sista månaden lägger fostret på sig 30% av sin födelsevikt. Det medför naturligtvis att stoets näringsbehov är avsevärt större än normalt. Om inte stoet ska behöva ta av sina egna kroppsreserver (bli tunnare) så måste det ökade behovet kompenseras med en uppjustering av dagsransonen.<br />Genom att läsa av tabeller över dräktiga stons näringsbehov kan du se att ston i sista dräktighetsmånaden har ett energibehov som är 133% av underhållsbehovet. På samma sätt har proteinbehovet ökat till 180% av underhållsbehovet. Behovet av kalcium och fosfor har ökat till ca 200% - dvs fördubblats.</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;">&nbsp;<img style="display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;" src="images-joomla/stories/seasons/april15-2.jpg" alt="april15 2" width="600" height="440" /></p>
<p><strong>Tidlig digivning</strong></p>
<p>Under den första månaden efter fölningen ökar stoet sin mjölkproduktion gradvis upp till 3 kg mjölk per 100 kg kroppsvikt. Således producerar ett sto på 500 kg ända upp till 15 kg mjölk per dag. Det kräver självklart att stoet måste tillföras extra näringsämnen som stöd. Energibehovet har nu ökat till 200% av underhållsbehovet, medan protein, kalcium och fosfor-behoven har gått upp till nästan 300% av underhållsbehovet.</p>
<p>Stoet kommer i sin första brunst ca 9 dagar efter fölning, och sin andra brunst efter ca 30 dagar. För ston som ska betäckas igen är det viktigt att de är i näringsmässig balans efter fölningen. Speciellt viktigt är det att stoet inte går ner i vikt under denna period eftersom detta kan få negativ påverkan på fruktsamheten.</p>
<p><strong>Ransonen</strong><br />Högdräktiga ston och ston som är i tidig mjölkproduktion bör ges grovfoder av hög hygienisk och näringsmässig kvalitet. Därför ska fodret vara analyserat och åtminstone kunna redovisa värden för energi, protein, kalcium och fosfor.<br />För att stoet ska ha god aptit under den sista delen av dräktigheten, och tiden direkt efter fölningen, bör hon ges samma fodertyper före fölningen som efter. Det kan då vara lämpligt att använda en kraftfoderblandning som passar för både dräktiga och digivande ston.</p>
<p><strong>PC-Horse</strong><br />I PC-Horse programmet ändras värdena för stoet automatiskt allteftersom dräktigheten framskrider (dag för dag). Programmet vet när stoet betäcktes (betäckningsdatum som du lagt in tidigare) och vilket datum det är idag. Därmed kan programmet beräkna stoets näringsbehov vid varje given dag - varje gång du startar programmet. Du kan hela tiden följa med i utfodringen i linje med stoets näringsbehov. Vårt råd är att du kontrollerar stoets hull, näringsbehov och dagsranson åtminstone varje vecka under den sista dräktighetstiden.<br />Efter fölning skriver du in fölningsdatum i programmet, varvid PC-Horse ändrar beräkningsfaktorerna till att gälla för stoet utefter en normal "laktationskurva".</p>
<p><img style="display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;" src="images-joomla/stories/seasons/april15-3.jpg" alt="april15 3" width="600" height="450" /></p>
<p><strong>På bete</strong><br />När stoet så småningom släpps på bete inför sommaren får vi lita på att betesgräset täcker näringsbehoven för stoet och fölet. I betestider bör hästarna ges tillgång till mineraliserad saltsten. Eftersom tillväxten och tillgången på betesgräs kan variera högst betydligt under sommaren måste man även nu följa med utvecklingen hos sina ston och föl. Börjar hästarna tunna ut måste man ge extra tillskott av foder, eller flytta dem till andra, bättre beten. Ett program för parasitbekämpning bör också ha satts in innan hästarna släpps på det nya betet.</p>
<p style="text-align: right;"><span style="color: #ff0000;"><strong>Kommentera gärna denna artikel.</strong></span></p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2015</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>