<b>Hvordan uttrykker vi hestens behov for energi og hvordan oppgir vi energiinnholdet i hestens fôr?</b>
<p>Energi er et uttrykk som er vanskelig å forstå for mange. Hos mennesker snakker vi om matens innhold av kalorier som mål for energimengden i maten. Alle vet at søtsaker og fet mat inneholder mange kalorier og lett får oss til å gå opp i vekt, mens grønnsaker, frukt og grove brødvarer inneholder færre kalorier.</p>
<p>Når vi snakker om mengden energi i hestens fôr bruker vi ikke kalorier som enhet. Kalorier er en utdatert enhet som ikke lenger skal brukes. I dag er det Joule som er godkjent enhet for energi i mat og fôr. Omregningen mellom kalorier og joule er ganske enkel. En kalori = 4,18 joule. Når vi oppgir energiinnholdet i joule vil altså verdien bli ca 4 ganger høyere enn om vi bruker kalori som enhet.</p>
<p>Hesten er et stort dyr som trenger mye energi. Dersom vi bruker joule som enhet for energi vil tallet bli veldig stort. Vi bruker derfor enheten Megajoule (MJ). &nbsp;Enheten Megajoule (MJ) tilsvarer en million joule.</p>
<p>Vi har nå fastslått at enheten for energibehov og innhold av energi i fôr til hester er Megajoule (MJ). Men alt er ikke så enkelt likevel. Selv om vi bruker MJ som energienhet blir denne beregnet ulikt i forskjellige land. Dette er viktig å være klar over særlig når vi bruker fôr som er importert fra andre land.</p>
<p><b>Fordøyelig energi</b></p>
<p>Når vi skal bestemme hvor mye energi en hest klarer å få fra et bestemt fôr må vi først gjøre et fordøyelsesforsøk. Det vil si at vi fôrer hester med en kjent mengde av fôret i flere dager. Samtidig samler vi opp all gjødsel i samme periode. &nbsp;Vi bestemmer brennverdien (bruttoenergien) i fôret og i gjødsla. &nbsp;Dermed kan vi bestemme mengde bruttoenergi som blir gitt gjennom fôret og hvor mye som kommer ut igjen i gjødsla. Differansen mellom det som blir gitt i fôret og det som kommer ut igjen i gjødsla er dermed fordøyd av hesten og kan nyttes i kroppen. &nbsp;Det uttrykket for energi i fôret som vi finner med å regne differansen mellom bruttoenergi i fôr og bruttoenergi i gjødsel kalles <b>fordøyelig energi. </b>På engelsk heter dette Digestible energy og forkortes vanligvis DE. I England brukes MJ fordøyelig energi (DE) som enhet når man oppgir hestens energibehov og innhold av energi i fôr. Også i USA brukes fordøyelig energi (DE), men her er enheten fremdeles Megakalorier, noe som er gammeldags og egentlig ikke skal være i bruk lenger.</p>
<p><b>Omsettelig energi</b></p>
<p>I andre land som Sverige og Tyskland beregnes energibehov og energiinnhold i fôr som omsettelig energi. Enheten er også her megajooule (MJ). Forskjellen på fordøyelig energi og omsettelig energi er at når man beregner omsettelig energi trekker man ifra ikke bare energiinnholdet i gjødsla, men også i urinen og tarmgass (metan). Dermed vil hestens energibehov og energiverdien av fôr oppgitt som omsettelig energi gi en lavere verdi i MJ. Vi må derfor alltid se etter om de MJ som er oppgitt er som fordøyelig energi (DE) eller som omsettelig energi (forkortet ME på engelsk).</p>
<p><b>Netto energi</b></p>
<p>Nå har vi beregnet energi som fordøyelig energi (energi i fôr minus energi i gjødsel) og som omsettelig energi (energi i fôr minus energi i gjødsel, urin og tarmgass). Både fordøyelig energi og omsettelig energi uttrykkes i megajoule (MJ).</p>
<p>Dersom vi går ett skritt videre får vi hestens energibehov og innholdet av energi i fôr uttrykt som nettoenergi. Nettoenergi beregnes som energi i fôr minus energi i gjødsel, urin og tarmgass pluss at vi beregner hestens varmetap som følge av eting og fordøyelse av fôret. Dette er vanskelig å beregne eksakt, og vi trenger spesielle forsøk for å bestemme dette. Nettoenergien gir oss et uttrykk for hvor stor del av fôrets energi som blir tilgjengelig for hesten til en eller annen for for produksjon. Det kan i tillegg til vedlikeholdsbehovet være vekst hos unge dyr, drektighet og melkeproduksjon hos avlshopper eller trening hos sports- og konkurransehester.</p>
<p>Spesielt for nettoenergi er at den beregnes i utgangspunktet som megajoule (MJ), men omregnes deretter til enheten Fôrenhet Hest.&nbsp; Dette er gammel tradisjon i de landene som bruker nettoenergi systemet. I dag er dette hovedsakelig Norge, Danmark, Island, Holland og Frankrike.</p>
<p>En fôrenhet til hest (FeH) beregnes ut fra megajoule ved at man dividerer energiverdien uttrykt som MJ med 9,414. Hvorfor dividerer vi med 9,414? Dette tallet er energiverdien (MJ) i ett kg bygg. Når vi oppgir energiverdien i et fôr som fôrenhet til hest (FeH) vil det si at vi oppgir hvor mye nettoenergi fôret inneholder sammenlignet med bygg. Dersom vi f.eks har analysert høy og fått at energiverdien er 0,5 FeH per kg, så betyr det at et kg av dette høyet inneholder halvparten så mye energi som et kg bygg, eller sagt på en annen måte, vi må gi 2 kg av høyet for å erstatte energimengden at et kg bygg (eller annet kraftfôr omtrent).</p>
<p>Vi har nå gått gjennom beregning av energi i fôr ut fra de ulike systemene som er mest vanlige i bruk, Fordøyelig energi (DE), omsettelig energi (ME) og netto energi (NE). Fordøyelig energi og omsettelig energi uttrykkes i megajoule (ME) mens nettoenergi uttrykkes i Fôrenheter til hest (FeH). I Holland heter Fôrenheter til hest VEP og i Frankrike UFC.</p>
<p>Det er viktig å være klar over at hestens energibehov må uttrykkes i samme system som brukes ved beregning av fôrets energiinnhold.</p>
<p>Dette er første artikkel om energibehov og innhold av energi i fôr. Vi vil følge opp med flere artikler om dette emnet og blant annet ta opp hvilket energiinnhold vi ønsker i grovfôret til ulike typer hest.</p>