(2749,2827,'November - Cold and wintry days','november201179788','<br /><img alt=\"11splash200x150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/11splash200x150.jpg\" height=\"150\" width=\"200\" /><br /><br />Now we are coming into the cold season and the challenges it brings.<br />In general, horses can tolerate cold well and they should preferably be allowed outside as much as possible. \"The lower critical temperature\" is the external temperature at which a horse needs to increase its heat production in order to maintain body temperature, or \"keep &nbsp;warm\". When it gets colder than this temperature outside, horses will increase their feed consumption, and increase their use of body fat stores. For adult horses in normal condition and getting enough food, the \"lower critical temperature\" is around minus 15 degrees. Thin horses, old horses and young horses can tolerate cold less well and for them the lower critical temperature can range between minus 5 and minus 10 degrees Centigrade. In wind and rain, horses will lose heat more rapidly than in dry, calm weather. If they are out a lot in winter it is important that they receive enough roughage (hay or haylage). These roughages have a long retention time in the hindgut of the horse, and will contribute to heat production in more that 24 hours after being eaten. Ideally our horses should be allowed out daily also in winter, and forage or have other roughage available according to their appetites. <br />Allowing our horses to be exposed to outside conditions as temperature falls in October and November will promote growth of a winter coat and prepare metabolism for colder winter conditions. A naturally dense and long winter coat will keep horses warm under most conditions. If this coat has been cut for training or competition reasons, however, extra blankets will be needed for outside in cold weather, even at temperatures considered being above the lower critical temperature. <br />Trained horses are usually sweating after a workout, and should be allowed to rest inside or be covered with a rug until they are dry. As a rule, horses should only wear blankets outside in dry weather. &nbsp;Dag: Påstanden henger I lufta. Hva er begrunnelsen please, eller blir det litt naivt. Dag/Terry: Rug or blanket?<br />A critical factor for horses kept outdoors in winter is water. Take extra care to see that your horses always have free access to water. [Dag: Kan du underbygge det som står I de to neste setningene. Er det velkjent at det er mer kolikk om vinteren, så er det bra. Har det noe med vannkvalitet og tilgjengelighet å gjøre så er det helt flott, men det bør skrives litt mer...]In winter it is easier for them to develop colic? This is often because they have too little water or that the water is frozen. <br />With the PC-Horse program, you can easily keep track of how much forage your horse gets. Try therefore to provide as much as possible of the basic ration as roughage during winter, and give grain and other concentrates to match the requirements calculated by PC-Horse for training and other activities.\r\n<p>If horses are kept permanently outside, then stricter requirements for their welfare and environment may apply. Legislation and practical rules will vary from country to country, and it is always important that such requirements are observed. As a minimum, and in general, our horses should always have access to a dry, draft-free place where they can find comfort sheltered from wind and rain. Good shelters will lower the temperature at which horses starts shivering to maintain body temperature (the lower critical temperature), and thus enables them to cope with lower winter temperatures without having to increase feed consumption. &nbsp;&nbsp;&nbsp;<br /> <br />[Dag: ide til en senere månedsartikkel: Forbehov og vedlikeholdsbehov hos store (1000 kg) og små (200kg) hester. Does size matter in horses???]<br />Så akkurat gjennom fysiologiboka hvor jeg har en kurve på</p>','',-2,81,'2011-02-15 16:01:27',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-10-31 23:00:00','2011-11-29 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,7,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2750,2828,'November - Cold and wintry days','november201145526','<br /><img alt=\"11splash200x150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/11splash200x150.jpg\" height=\"150\" width=\"200\" /><br /><br />Now we are coming into the cold season and the challenges it brings.<br />In general, horses can tolerate cold well and they should preferably be allowed outside as much as possible. \"The lower critical temperature\" is the external temperature at which a horse needs to increase its heat production in order to maintain body temperature, or \"keep &nbsp;warm\". When it gets colder than this temperature outside, horses will increase their feed consumption, and increase their use of body fat stores. For adult horses in normal condition and getting enough food, the \"lower critical temperature\" is around minus 15 degrees. Thin horses, old horses and young horses can tolerate cold less well and for them the lower critical temperature can range between minus 5 and minus 10 degrees Centigrade. In wind and rain, horses will lose heat more rapidly than in dry, calm weather. If they are out a lot in winter it is important that they receive enough roughage (hay or haylage). These roughages have a long retention time in the hindgut of the horse, and will contribute to heat production in more that 24 hours after being eaten. Ideally our horses should be allowed out daily also in winter, and forage or have other roughage available according to their appetites. <br />Allowing our horses to be exposed to outside conditions as temperature falls in October and November will promote growth of a winter coat and prepare metabolism for colder winter conditions. A naturally dense and long winter coat will keep horses warm under most conditions. If this coat has been cut for training or competition reasons, however, extra blankets will be needed for outside in cold weather, even at temperatures considered being above the lower critical temperature. <br />Trained horses are usually sweating after a workout, and should be allowed to rest inside or be covered with a rug until they are dry. As a rule, horses should only wear blankets outside in dry weather. &nbsp;Dag: Påstanden henger I lufta. Hva er begrunnelsen please, eller blir det litt naivt. Dag/Terry: Rug or blanket?<br />A critical factor for horses kept outdoors in winter is water. Take extra care to see that your horses always have free access to water. [Dag: Kan du underbygge det som står I de to neste setningene. Er det velkjent at det er mer kolikk om vinteren, så er det bra. Har det noe med vannkvalitet og tilgjengelighet å gjøre så er det helt flott, men det bør skrives litt mer...]In winter it is easier for them to develop colic? This is often because they have too little water or that the water is frozen. <br />With the PC-Horse program, you can easily keep track of how much forage your horse gets. Try therefore to provide as much as possible of the basic ration as roughage during winter, and give grain and other concentrates to match the requirements calculated by PC-Horse for training and other activities.\r\n<p>If horses are kept permanently outside, then stricter requirements for their welfare and environment may apply. Legislation and practical rules will vary from country to country, and it is always important that such requirements are observed. As a minimum, and in general, our horses should always have access to a dry, draft-free place where they can find comfort sheltered from wind and rain. Good shelters will lower the temperature at which horses starts shivering to maintain body temperature (the lower critical temperature), and thus enables them to cope with lower winter temperatures without having to increase feed consumption. &nbsp;&nbsp;&nbsp;<br /> <br />[Dag: ide til en senere månedsartikkel: Forbehov og vedlikeholdsbehov hos store (1000 kg) og små (200kg) hester. Does size matter in horses???]<br />Så akkurat gjennom fysiologiboka hvor jeg har en kurve på</p>','',-2,81,'2011-02-15 16:01:27',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-10-31 23:00:00','2011-11-29 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,7,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2751,2829,'November - Cold and wintry days','november201165646','<br /><img alt=\"11splash200x150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/11splash200x150.jpg\" height=\"150\" width=\"200\" /><br /><br />Now we are coming into the cold season and the challenges it brings.<br />In general, horses can tolerate cold well and they should preferably be allowed outside as much as possible. \"The lower critical temperature\" is the external temperature at which a horse needs to increase its heat production in order to maintain body temperature, or \"keep &nbsp;warm\". When it gets colder than this temperature outside, horses will increase their feed consumption, and increase their use of body fat stores. For adult horses in normal condition and getting enough food, the \"lower critical temperature\" is around minus 15 degrees. Thin horses, old horses and young horses can tolerate cold less well and for them the lower critical temperature can range between minus 5 and minus 10 degrees Centigrade. In wind and rain, horses will lose heat more rapidly than in dry, calm weather. If they are out a lot in winter it is important that they receive enough roughage (hay or haylage). These roughages have a long retention time in the hindgut of the horse, and will contribute to heat production in more that 24 hours after being eaten. Ideally our horses should be allowed out daily also in winter, and forage or have other roughage available according to their appetites. <br />Allowing our horses to be exposed to outside conditions as temperature falls in October and November will promote growth of a winter coat and prepare metabolism for colder winter conditions. A naturally dense and long winter coat will keep horses warm under most conditions. If this coat has been cut for training or competition reasons, however, extra blankets will be needed for outside in cold weather, even at temperatures considered being above the lower critical temperature. <br />Trained horses are usually sweating after a workout, and should be allowed to rest inside or be covered with a rug until they are dry. As a rule, horses should only wear blankets outside in dry weather. &nbsp;Dag: Påstanden henger I lufta. Hva er begrunnelsen please, eller blir det litt naivt. Dag/Terry: Rug or blanket?<br />A critical factor for horses kept outdoors in winter is water. Take extra care to see that your horses always have free access to water. [Dag: Kan du underbygge det som står I de to neste setningene. Er det velkjent at det er mer kolikk om vinteren, så er det bra. Har det noe med vannkvalitet og tilgjengelighet å gjøre så er det helt flott, men det bør skrives litt mer...]In winter it is easier for them to develop colic? This is often because they have too little water or that the water is frozen. <br />With the PC-Horse program, you can easily keep track of how much forage your horse gets. Try therefore to provide as much as possible of the basic ration as roughage during winter, and give grain and other concentrates to match the requirements calculated by PC-Horse for training and other activities.\r\n<p>If horses are kept permanently outside, then stricter requirements for their welfare and environment may apply. Legislation and practical rules will vary from country to country, and it is always important that such requirements are observed. As a minimum, and in general, our horses should always have access to a dry, draft-free place where they can find comfort sheltered from wind and rain. Good shelters will lower the temperature at which horses starts shivering to maintain body temperature (the lower critical temperature), and thus enables them to cope with lower winter temperatures without having to increase feed consumption. &nbsp;&nbsp;&nbsp;<br /> <br />[Dag: ide til en senere månedsartikkel: Forbehov og vedlikeholdsbehov hos store (1000 kg) og små (200kg) hester. Does size matter in horses???]<br />Så akkurat gjennom fysiologiboka hvor jeg har en kurve på</p>','',-2,81,'2011-02-15 16:01:27',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-10-31 23:00:00','2011-11-29 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,7,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2752,2830,'November - Cold and wintry days','november201119689','<br /><img alt=\"11splash200x150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/11splash200x150.jpg\" height=\"150\" width=\"200\" /><br /><br />Now we are coming into the cold season and the challenges it brings.<br />In general, horses can tolerate cold well and they should preferably be allowed outside as much as possible. \"The lower critical temperature\" is the external temperature at which a horse needs to increase its heat production in order to maintain body temperature, or \"keep &nbsp;warm\". When it gets colder than this temperature outside, horses will increase their feed consumption, and increase their use of body fat stores. For adult horses in normal condition and getting enough food, the \"lower critical temperature\" is around minus 15 degrees. Thin horses, old horses and young horses can tolerate cold less well and for them the lower critical temperature can range between minus 5 and minus 10 degrees Centigrade. In wind and rain, horses will lose heat more rapidly than in dry, calm weather. If they are out a lot in winter it is important that they receive enough roughage (hay or haylage). These roughages have a long retention time in the hindgut of the horse, and will contribute to heat production in more that 24 hours after being eaten. Ideally our horses should be allowed out daily also in winter, and forage or have other roughage available according to their appetites. <br />Allowing our horses to be exposed to outside conditions as temperature falls in October and November will promote growth of a winter coat and prepare metabolism for colder winter conditions. A naturally dense and long winter coat will keep horses warm under most conditions. If this coat has been cut for training or competition reasons, however, extra blankets will be needed for outside in cold weather, even at temperatures considered being above the lower critical temperature. <br />Trained horses are usually sweating after a workout, and should be allowed to rest inside or be covered with a rug until they are dry. As a rule, horses should only wear blankets outside in dry weather. &nbsp;Dag: Påstanden henger I lufta. Hva er begrunnelsen please, eller blir det litt naivt. Dag/Terry: Rug or blanket?<br />A critical factor for horses kept outdoors in winter is water. Take extra care to see that your horses always have free access to water. [Dag: Kan du underbygge det som står I de to neste setningene. Er det velkjent at det er mer kolikk om vinteren, så er det bra. Har det noe med vannkvalitet og tilgjengelighet å gjøre så er det helt flott, men det bør skrives litt mer...]In winter it is easier for them to develop colic? This is often because they have too little water or that the water is frozen. <br />With the PC-Horse program, you can easily keep track of how much forage your horse gets. Try therefore to provide as much as possible of the basic ration as roughage during winter, and give grain and other concentrates to match the requirements calculated by PC-Horse for training and other activities.\r\n<p>If horses are kept permanently outside, then stricter requirements for their welfare and environment may apply. Legislation and practical rules will vary from country to country, and it is always important that such requirements are observed. As a minimum, and in general, our horses should always have access to a dry, draft-free place where they can find comfort sheltered from wind and rain. Good shelters will lower the temperature at which horses starts shivering to maintain body temperature (the lower critical temperature), and thus enables them to cope with lower winter temperatures without having to increase feed consumption. &nbsp;&nbsp;&nbsp;<br /> <br />[Dag: ide til en senere månedsartikkel: Forbehov og vedlikeholdsbehov hos store (1000 kg) og små (200kg) hester. Does size matter in horses???]<br />Så akkurat gjennom fysiologiboka hvor jeg har en kurve på</p>','',-2,81,'2011-02-15 16:01:27',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-10-31 23:00:00','2011-11-29 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,7,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2753,2831,'November - Cold and wintry days','november201152627','<br /><img alt=\"11splash200x150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/11splash200x150.jpg\" height=\"150\" width=\"200\" /><br /><br />Now we are coming into the cold season and the challenges it brings.<br />In general, horses can tolerate cold well and they should preferably be allowed outside as much as possible. \"The lower critical temperature\" is the external temperature at which a horse needs to increase its heat production in order to maintain body temperature, or \"keep &nbsp;warm\". When it gets colder than this temperature outside, horses will increase their feed consumption, and increase their use of body fat stores. For adult horses in normal condition and getting enough food, the \"lower critical temperature\" is around minus 15 degrees. Thin horses, old horses and young horses can tolerate cold less well and for them the lower critical temperature can range between minus 5 and minus 10 degrees Centigrade. In wind and rain, horses will lose heat more rapidly than in dry, calm weather. If they are out a lot in winter it is important that they receive enough roughage (hay or haylage). These roughages have a long retention time in the hindgut of the horse, and will contribute to heat production in more that 24 hours after being eaten. Ideally our horses should be allowed out daily also in winter, and forage or have other roughage available according to their appetites. <br />Allowing our horses to be exposed to outside conditions as temperature falls in October and November will promote growth of a winter coat and prepare metabolism for colder winter conditions. A naturally dense and long winter coat will keep horses warm under most conditions. If this coat has been cut for training or competition reasons, however, extra blankets will be needed for outside in cold weather, even at temperatures considered being above the lower critical temperature. <br />Trained horses are usually sweating after a workout, and should be allowed to rest inside or be covered with a rug until they are dry. As a rule, horses should only wear blankets outside in dry weather. &nbsp;Dag: Påstanden henger I lufta. Hva er begrunnelsen please, eller blir det litt naivt. Dag/Terry: Rug or blanket?<br />A critical factor for horses kept outdoors in winter is water. Take extra care to see that your horses always have free access to water. [Dag: Kan du underbygge det som står I de to neste setningene. Er det velkjent at det er mer kolikk om vinteren, så er det bra. Har det noe med vannkvalitet og tilgjengelighet å gjøre så er det helt flott, men det bør skrives litt mer...]In winter it is easier for them to develop colic? This is often because they have too little water or that the water is frozen. <br />With the PC-Horse program, you can easily keep track of how much forage your horse gets. Try therefore to provide as much as possible of the basic ration as roughage during winter, and give grain and other concentrates to match the requirements calculated by PC-Horse for training and other activities.\r\n<p>If horses are kept permanently outside, then stricter requirements for their welfare and environment may apply. Legislation and practical rules will vary from country to country, and it is always important that such requirements are observed. As a minimum, and in general, our horses should always have access to a dry, draft-free place where they can find comfort sheltered from wind and rain. Good shelters will lower the temperature at which horses starts shivering to maintain body temperature (the lower critical temperature), and thus enables them to cope with lower winter temperatures without having to increase feed consumption. &nbsp;&nbsp;&nbsp;<br /> <br />[Dag: ide til en senere månedsartikkel: Forbehov og vedlikeholdsbehov hos store (1000 kg) og små (200kg) hester. Does size matter in horses???]<br />Så akkurat gjennom fysiologiboka hvor jeg har en kurve på</p>','',-2,81,'2011-02-15 16:01:27',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-10-31 23:00:00','2011-11-29 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,7,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2754,2832,'November - Cold and wintry days','november201141265','<br /><img alt=\"11splash200x150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/11splash200x150.jpg\" height=\"150\" width=\"200\" /><br /><br />Now we are coming into the cold season and the challenges it brings.<br />In general, horses can tolerate cold well and they should preferably be allowed outside as much as possible. \"The lower critical temperature\" is the external temperature at which a horse needs to increase its heat production in order to maintain body temperature, or \"keep &nbsp;warm\". When it gets colder than this temperature outside, horses will increase their feed consumption, and increase their use of body fat stores. For adult horses in normal condition and getting enough food, the \"lower critical temperature\" is around minus 15 degrees. Thin horses, old horses and young horses can tolerate cold less well and for them the lower critical temperature can range between minus 5 and minus 10 degrees Centigrade. In wind and rain, horses will lose heat more rapidly than in dry, calm weather. If they are out a lot in winter it is important that they receive enough roughage (hay or haylage). These roughages have a long retention time in the hindgut of the horse, and will contribute to heat production in more that 24 hours after being eaten. Ideally our horses should be allowed out daily also in winter, and forage or have other roughage available according to their appetites. <br />Allowing our horses to be exposed to outside conditions as temperature falls in October and November will promote growth of a winter coat and prepare metabolism for colder winter conditions. A naturally dense and long winter coat will keep horses warm under most conditions. If this coat has been cut for training or competition reasons, however, extra blankets will be needed for outside in cold weather, even at temperatures considered being above the lower critical temperature. <br />Trained horses are usually sweating after a workout, and should be allowed to rest inside or be covered with a rug until they are dry. As a rule, horses should only wear blankets outside in dry weather. &nbsp;Dag: Påstanden henger I lufta. Hva er begrunnelsen please, eller blir det litt naivt. Dag/Terry: Rug or blanket?<br />A critical factor for horses kept outdoors in winter is water. Take extra care to see that your horses always have free access to water. [Dag: Kan du underbygge det som står I de to neste setningene. Er det velkjent at det er mer kolikk om vinteren, så er det bra. Har det noe med vannkvalitet og tilgjengelighet å gjøre så er det helt flott, men det bør skrives litt mer...]In winter it is easier for them to develop colic? This is often because they have too little water or that the water is frozen. <br />With the PC-Horse program, you can easily keep track of how much forage your horse gets. Try therefore to provide as much as possible of the basic ration as roughage during winter, and give grain and other concentrates to match the requirements calculated by PC-Horse for training and other activities.\r\n<p>If horses are kept permanently outside, then stricter requirements for their welfare and environment may apply. Legislation and practical rules will vary from country to country, and it is always important that such requirements are observed. As a minimum, and in general, our horses should always have access to a dry, draft-free place where they can find comfort sheltered from wind and rain. Good shelters will lower the temperature at which horses starts shivering to maintain body temperature (the lower critical temperature), and thus enables them to cope with lower winter temperatures without having to increase feed consumption. &nbsp;&nbsp;&nbsp;<br /> <br />[Dag: ide til en senere månedsartikkel: Forbehov og vedlikeholdsbehov hos store (1000 kg) og små (200kg) hester. Does size matter in horses???]<br />Så akkurat gjennom fysiologiboka hvor jeg har en kurve på</p>','',-2,81,'2011-02-15 16:01:27',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-10-31 23:00:00','2011-11-29 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,7,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2755,2833,'November - Cold and wintry days','november201132528','<br /><img alt=\"11splash200x150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/11splash200x150.jpg\" height=\"150\" width=\"200\" /><br /><br />Now we are coming into the cold season and the challenges it brings.<br />In general, horses can tolerate cold well and they should preferably be allowed outside as much as possible. \"The lower critical temperature\" is the external temperature at which a horse needs to increase its heat production in order to maintain body temperature, or \"keep &nbsp;warm\". When it gets colder than this temperature outside, horses will increase their feed consumption, and increase their use of body fat stores. For adult horses in normal condition and getting enough food, the \"lower critical temperature\" is around minus 15 degrees. Thin horses, old horses and young horses can tolerate cold less well and for them the lower critical temperature can range between minus 5 and minus 10 degrees Centigrade. In wind and rain, horses will lose heat more rapidly than in dry, calm weather. If they are out a lot in winter it is important that they receive enough roughage (hay or haylage). These roughages have a long retention time in the hindgut of the horse, and will contribute to heat production in more that 24 hours after being eaten. Ideally our horses should be allowed out daily also in winter, and forage or have other roughage available according to their appetites. <br />Allowing our horses to be exposed to outside conditions as temperature falls in October and November will promote growth of a winter coat and prepare metabolism for colder winter conditions. A naturally dense and long winter coat will keep horses warm under most conditions. If this coat has been cut for training or competition reasons, however, extra blankets will be needed for outside in cold weather, even at temperatures considered being above the lower critical temperature. <br />Trained horses are usually sweating after a workout, and should be allowed to rest inside or be covered with a rug until they are dry. As a rule, horses should only wear blankets outside in dry weather. &nbsp;Dag: Påstanden henger I lufta. Hva er begrunnelsen please, eller blir det litt naivt. Dag/Terry: Rug or blanket?<br />A critical factor for horses kept outdoors in winter is water. Take extra care to see that your horses always have free access to water. [Dag: Kan du underbygge det som står I de to neste setningene. Er det velkjent at det er mer kolikk om vinteren, så er det bra. Har det noe med vannkvalitet og tilgjengelighet å gjøre så er det helt flott, men det bør skrives litt mer...]In winter it is easier for them to develop colic? This is often because they have too little water or that the water is frozen. <br />With the PC-Horse program, you can easily keep track of how much forage your horse gets. Try therefore to provide as much as possible of the basic ration as roughage during winter, and give grain and other concentrates to match the requirements calculated by PC-Horse for training and other activities.\r\n<p>If horses are kept permanently outside, then stricter requirements for their welfare and environment may apply. Legislation and practical rules will vary from country to country, and it is always important that such requirements are observed. As a minimum, and in general, our horses should always have access to a dry, draft-free place where they can find comfort sheltered from wind and rain. Good shelters will lower the temperature at which horses starts shivering to maintain body temperature (the lower critical temperature), and thus enables them to cope with lower winter temperatures without having to increase feed consumption. &nbsp;&nbsp;&nbsp;<br /> <br />[Dag: ide til en senere månedsartikkel: Forbehov og vedlikeholdsbehov hos store (1000 kg) og små (200kg) hester. Does size matter in horses???]<br />Så akkurat gjennom fysiologiboka hvor jeg har en kurve på</p>','',-2,81,'2011-02-15 16:01:27',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-10-31 23:00:00','2011-11-29 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,7,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE','');
INSERT INTO `pjtfu_content_2014-12-29` VALUES (2756,2834,'Oktober - Tilgjengeligheten av mineraler i hestens fôr','october201116113','<img alt=\"10splash200x133\" src=\"images-joomla/stories/seasons/10splash200x133.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /><br /><br />Det er mye diskusjon om tilgjengeligheten av mineraler i rasjoner til hester. Når vi tilsetter ekstra mineraler er dette oftest som salter, i uorganisk form. Mineraler kan også være bundet til en organisk forbindelse, f.eks til en aminosyre, eller ha blitt tatt opp i gjær eller andre levende celler. Mineraler som på denne måten er bundet til organiske molekyler kalles vanligvis chelaterte mineraler. Dersom vi søker på internett etter chelaterte mineraler til hester får vi mange treff. De fleste er skrevet som ledd i markedsføring av produkt som inneholder chelaterte mineraler. Det blir ofte hevdet at de chelaterte mineralene i produktet tas opp av hesten på en langt bedre måte enn de uorganiske formene av samme mineral.&nbsp; Produkter med chelaterte mineraler er oftest dyrere enn tilsvarende produkter med uorganiske mineraler.<br /><br />Dersom vi går nærmere inn i faglitteraturen og studerer resultater fra forsøk med absorpsjon av uorganiske og chelaterte mineraler, blir bildet et annet. Den offisielle amerikanske normen for ernæring av hester (Nutrient requirements for horses, NRC 2007) kommenterer hvor godt mineralene absorberes med bakgrunn i de forsøksresultater som er publisert. Her går det fram at enkelte mineraler kan ha en litt bedre utnytting i chelatert form, mens andre chelaterte mineraler faktisk absorberes dårligere enn mineraler i uorganisk form. Hovedbudskapet i NRC 2007 er at det ikke er store forskjeller mellom uorganiske og chelaterte mineralers evne til å tilføre hesten de mineraler den trenger. <br /><br />Ved beregning av behovet for de enkelte mineralene tar NRC med i betraktningen hvor godt mineralet absorberes. For et mineral hvor 50% av fôrets innhold blir absorbert, settes hestens dagsbehov til det dobbelte av den mengden kroppen trenger å suge opp fra tarmkanalen. Vi kan derfor si at dersom vi holder oss til behovene beregnet etter NRC, så har vi også tatt hensyn til hvor godt de ulike mineralene absorberes av hesten.<br /><br />PC-Horse beregner behovene for mineraler til alle typer hester i henhold til NRC-normen, siden vi regner denne for å være den fremste i verden når det gjelder mineraler. Da vet vi også at utnyttingsgraden av de ulike mineralene er tatt med i beregningen, og at hestens behov skal være dekket, enten mineralet i fôret er tilsatt i uorganisk og i chelatert form. Når det kommer sikker vitenskapelig dokumentasjon som viser at spesielle mineralformer, som for eksempel chelaterte,&nbsp; har egenskaper som gjør dem vesentlig mer tilgjengelige enn de uorganiske, vil vi legge dette inn i beregningsapparatet i PC-Horse programmet.','',-2,81,'2011-02-15 16:01:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-09-30 23:00:00','2011-10-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,8,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2757,2835,'Oktober - Tilgjengeligheten av mineraler i hestens fôr','october201144021','<img alt=\"10splash200x133\" src=\"images-joomla/stories/seasons/10splash200x133.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /><br /><br />Det er mye diskusjon om tilgjengeligheten av mineraler i rasjoner til hester. Når vi tilsetter ekstra mineraler er dette oftest som salter, i uorganisk form. Mineraler kan også være bundet til en organisk forbindelse, f.eks til en aminosyre, eller ha blitt tatt opp i gjær eller andre levende celler. Mineraler som på denne måten er bundet til organiske molekyler kalles vanligvis chelaterte mineraler. Dersom vi søker på internett etter chelaterte mineraler til hester får vi mange treff. De fleste er skrevet som ledd i markedsføring av produkt som inneholder chelaterte mineraler. Det blir ofte hevdet at de chelaterte mineralene i produktet tas opp av hesten på en langt bedre måte enn de uorganiske formene av samme mineral.&nbsp; Produkter med chelaterte mineraler er oftest dyrere enn tilsvarende produkter med uorganiske mineraler.<br /><br />Dersom vi går nærmere inn i faglitteraturen og studerer resultater fra forsøk med absorpsjon av uorganiske og chelaterte mineraler, blir bildet et annet. Den offisielle amerikanske normen for ernæring av hester (Nutrient requirements for horses, NRC 2007) kommenterer hvor godt mineralene absorberes med bakgrunn i de forsøksresultater som er publisert. Her går det fram at enkelte mineraler kan ha en litt bedre utnytting i chelatert form, mens andre chelaterte mineraler faktisk absorberes dårligere enn mineraler i uorganisk form. Hovedbudskapet i NRC 2007 er at det ikke er store forskjeller mellom uorganiske og chelaterte mineralers evne til å tilføre hesten de mineraler den trenger. <br /><br />Ved beregning av behovet for de enkelte mineralene tar NRC med i betraktningen hvor godt mineralet absorberes. For et mineral hvor 50% av fôrets innhold blir absorbert, settes hestens dagsbehov til det dobbelte av den mengden kroppen trenger å suge opp fra tarmkanalen. Vi kan derfor si at dersom vi holder oss til behovene beregnet etter NRC, så har vi også tatt hensyn til hvor godt de ulike mineralene absorberes av hesten.<br /><br />PC-Horse beregner behovene for mineraler til alle typer hester i henhold til NRC-normen, siden vi regner denne for å være den fremste i verden når det gjelder mineraler. Da vet vi også at utnyttingsgraden av de ulike mineralene er tatt med i beregningen, og at hestens behov skal være dekket, enten mineralet i fôret er tilsatt i uorganisk og i chelatert form. Når det kommer sikker vitenskapelig dokumentasjon som viser at spesielle mineralformer, som for eksempel chelaterte,&nbsp; har egenskaper som gjør dem vesentlig mer tilgjengelige enn de uorganiske, vil vi legge dette inn i beregningsapparatet i PC-Horse programmet.','',-2,81,'2011-02-15 16:01:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-09-30 23:00:00','2011-10-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,8,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2758,2836,'Oktober - Tilgjengeligheten av mineraler i hestens fôr','october201159466','<img alt=\"10splash200x133\" src=\"images-joomla/stories/seasons/10splash200x133.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /><br /><br />Det er mye diskusjon om tilgjengeligheten av mineraler i rasjoner til hester. Når vi tilsetter ekstra mineraler er dette oftest som salter, i uorganisk form. Mineraler kan også være bundet til en organisk forbindelse, f.eks til en aminosyre, eller ha blitt tatt opp i gjær eller andre levende celler. Mineraler som på denne måten er bundet til organiske molekyler kalles vanligvis chelaterte mineraler. Dersom vi søker på internett etter chelaterte mineraler til hester får vi mange treff. De fleste er skrevet som ledd i markedsføring av produkt som inneholder chelaterte mineraler. Det blir ofte hevdet at de chelaterte mineralene i produktet tas opp av hesten på en langt bedre måte enn de uorganiske formene av samme mineral.&nbsp; Produkter med chelaterte mineraler er oftest dyrere enn tilsvarende produkter med uorganiske mineraler.<br /><br />Dersom vi går nærmere inn i faglitteraturen og studerer resultater fra forsøk med absorpsjon av uorganiske og chelaterte mineraler, blir bildet et annet. Den offisielle amerikanske normen for ernæring av hester (Nutrient requirements for horses, NRC 2007) kommenterer hvor godt mineralene absorberes med bakgrunn i de forsøksresultater som er publisert. Her går det fram at enkelte mineraler kan ha en litt bedre utnytting i chelatert form, mens andre chelaterte mineraler faktisk absorberes dårligere enn mineraler i uorganisk form. Hovedbudskapet i NRC 2007 er at det ikke er store forskjeller mellom uorganiske og chelaterte mineralers evne til å tilføre hesten de mineraler den trenger. <br /><br />Ved beregning av behovet for de enkelte mineralene tar NRC med i betraktningen hvor godt mineralet absorberes. For et mineral hvor 50% av fôrets innhold blir absorbert, settes hestens dagsbehov til det dobbelte av den mengden kroppen trenger å suge opp fra tarmkanalen. Vi kan derfor si at dersom vi holder oss til behovene beregnet etter NRC, så har vi også tatt hensyn til hvor godt de ulike mineralene absorberes av hesten.<br /><br />PC-Horse beregner behovene for mineraler til alle typer hester i henhold til NRC-normen, siden vi regner denne for å være den fremste i verden når det gjelder mineraler. Da vet vi også at utnyttingsgraden av de ulike mineralene er tatt med i beregningen, og at hestens behov skal være dekket, enten mineralet i fôret er tilsatt i uorganisk og i chelatert form. Når det kommer sikker vitenskapelig dokumentasjon som viser at spesielle mineralformer, som for eksempel chelaterte,&nbsp; har egenskaper som gjør dem vesentlig mer tilgjengelige enn de uorganiske, vil vi legge dette inn i beregningsapparatet i PC-Horse programmet.','',-2,81,'2011-02-15 16:01:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-09-30 23:00:00','2011-10-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,8,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2759,2837,'Oktober - Tilgjengeligheten av mineraler i hestens fôr','october201147653','<img alt=\"10splash200x133\" src=\"images-joomla/stories/seasons/10splash200x133.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /><br /><br />Det er mye diskusjon om tilgjengeligheten av mineraler i rasjoner til hester. Når vi tilsetter ekstra mineraler er dette oftest som salter, i uorganisk form. Mineraler kan også være bundet til en organisk forbindelse, f.eks til en aminosyre, eller ha blitt tatt opp i gjær eller andre levende celler. Mineraler som på denne måten er bundet til organiske molekyler kalles vanligvis chelaterte mineraler. Dersom vi søker på internett etter chelaterte mineraler til hester får vi mange treff. De fleste er skrevet som ledd i markedsføring av produkt som inneholder chelaterte mineraler. Det blir ofte hevdet at de chelaterte mineralene i produktet tas opp av hesten på en langt bedre måte enn de uorganiske formene av samme mineral.&nbsp; Produkter med chelaterte mineraler er oftest dyrere enn tilsvarende produkter med uorganiske mineraler.<br /><br />Dersom vi går nærmere inn i faglitteraturen og studerer resultater fra forsøk med absorpsjon av uorganiske og chelaterte mineraler, blir bildet et annet. Den offisielle amerikanske normen for ernæring av hester (Nutrient requirements for horses, NRC 2007) kommenterer hvor godt mineralene absorberes med bakgrunn i de forsøksresultater som er publisert. Her går det fram at enkelte mineraler kan ha en litt bedre utnytting i chelatert form, mens andre chelaterte mineraler faktisk absorberes dårligere enn mineraler i uorganisk form. Hovedbudskapet i NRC 2007 er at det ikke er store forskjeller mellom uorganiske og chelaterte mineralers evne til å tilføre hesten de mineraler den trenger. <br /><br />Ved beregning av behovet for de enkelte mineralene tar NRC med i betraktningen hvor godt mineralet absorberes. For et mineral hvor 50% av fôrets innhold blir absorbert, settes hestens dagsbehov til det dobbelte av den mengden kroppen trenger å suge opp fra tarmkanalen. Vi kan derfor si at dersom vi holder oss til behovene beregnet etter NRC, så har vi også tatt hensyn til hvor godt de ulike mineralene absorberes av hesten.<br /><br />PC-Horse beregner behovene for mineraler til alle typer hester i henhold til NRC-normen, siden vi regner denne for å være den fremste i verden når det gjelder mineraler. Da vet vi også at utnyttingsgraden av de ulike mineralene er tatt med i beregningen, og at hestens behov skal være dekket, enten mineralet i fôret er tilsatt i uorganisk og i chelatert form. Når det kommer sikker vitenskapelig dokumentasjon som viser at spesielle mineralformer, som for eksempel chelaterte,&nbsp; har egenskaper som gjør dem vesentlig mer tilgjengelige enn de uorganiske, vil vi legge dette inn i beregningsapparatet i PC-Horse programmet.','',-2,81,'2011-02-15 16:01:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-09-30 23:00:00','2011-10-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,8,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2760,2838,'Oktober - Tilgjengeligheten av mineraler i hestens fôr','october201170935','<img alt=\"10splash200x133\" src=\"images-joomla/stories/seasons/10splash200x133.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /><br /><br />Det er mye diskusjon om tilgjengeligheten av mineraler i rasjoner til hester. Når vi tilsetter ekstra mineraler er dette oftest som salter, i uorganisk form. Mineraler kan også være bundet til en organisk forbindelse, f.eks til en aminosyre, eller ha blitt tatt opp i gjær eller andre levende celler. Mineraler som på denne måten er bundet til organiske molekyler kalles vanligvis chelaterte mineraler. Dersom vi søker på internett etter chelaterte mineraler til hester får vi mange treff. De fleste er skrevet som ledd i markedsføring av produkt som inneholder chelaterte mineraler. Det blir ofte hevdet at de chelaterte mineralene i produktet tas opp av hesten på en langt bedre måte enn de uorganiske formene av samme mineral.&nbsp; Produkter med chelaterte mineraler er oftest dyrere enn tilsvarende produkter med uorganiske mineraler.<br /><br />Dersom vi går nærmere inn i faglitteraturen og studerer resultater fra forsøk med absorpsjon av uorganiske og chelaterte mineraler, blir bildet et annet. Den offisielle amerikanske normen for ernæring av hester (Nutrient requirements for horses, NRC 2007) kommenterer hvor godt mineralene absorberes med bakgrunn i de forsøksresultater som er publisert. Her går det fram at enkelte mineraler kan ha en litt bedre utnytting i chelatert form, mens andre chelaterte mineraler faktisk absorberes dårligere enn mineraler i uorganisk form. Hovedbudskapet i NRC 2007 er at det ikke er store forskjeller mellom uorganiske og chelaterte mineralers evne til å tilføre hesten de mineraler den trenger. <br /><br />Ved beregning av behovet for de enkelte mineralene tar NRC med i betraktningen hvor godt mineralet absorberes. For et mineral hvor 50% av fôrets innhold blir absorbert, settes hestens dagsbehov til det dobbelte av den mengden kroppen trenger å suge opp fra tarmkanalen. Vi kan derfor si at dersom vi holder oss til behovene beregnet etter NRC, så har vi også tatt hensyn til hvor godt de ulike mineralene absorberes av hesten.<br /><br />PC-Horse beregner behovene for mineraler til alle typer hester i henhold til NRC-normen, siden vi regner denne for å være den fremste i verden når det gjelder mineraler. Da vet vi også at utnyttingsgraden av de ulike mineralene er tatt med i beregningen, og at hestens behov skal være dekket, enten mineralet i fôret er tilsatt i uorganisk og i chelatert form. Når det kommer sikker vitenskapelig dokumentasjon som viser at spesielle mineralformer, som for eksempel chelaterte,&nbsp; har egenskaper som gjør dem vesentlig mer tilgjengelige enn de uorganiske, vil vi legge dette inn i beregningsapparatet i PC-Horse programmet.','',-2,81,'2011-02-15 16:01:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-09-30 23:00:00','2011-10-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,8,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2761,2839,'Oktober - Tilgjengeligheten av mineraler i hestens fôr','october2011845','<img alt=\"10splash200x133\" src=\"images-joomla/stories/seasons/10splash200x133.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /><br /><br />Det er mye diskusjon om tilgjengeligheten av mineraler i rasjoner til hester. Når vi tilsetter ekstra mineraler er dette oftest som salter, i uorganisk form. Mineraler kan også være bundet til en organisk forbindelse, f.eks til en aminosyre, eller ha blitt tatt opp i gjær eller andre levende celler. Mineraler som på denne måten er bundet til organiske molekyler kalles vanligvis chelaterte mineraler. Dersom vi søker på internett etter chelaterte mineraler til hester får vi mange treff. De fleste er skrevet som ledd i markedsføring av produkt som inneholder chelaterte mineraler. Det blir ofte hevdet at de chelaterte mineralene i produktet tas opp av hesten på en langt bedre måte enn de uorganiske formene av samme mineral.&nbsp; Produkter med chelaterte mineraler er oftest dyrere enn tilsvarende produkter med uorganiske mineraler.<br /><br />Dersom vi går nærmere inn i faglitteraturen og studerer resultater fra forsøk med absorpsjon av uorganiske og chelaterte mineraler, blir bildet et annet. Den offisielle amerikanske normen for ernæring av hester (Nutrient requirements for horses, NRC 2007) kommenterer hvor godt mineralene absorberes med bakgrunn i de forsøksresultater som er publisert. Her går det fram at enkelte mineraler kan ha en litt bedre utnytting i chelatert form, mens andre chelaterte mineraler faktisk absorberes dårligere enn mineraler i uorganisk form. Hovedbudskapet i NRC 2007 er at det ikke er store forskjeller mellom uorganiske og chelaterte mineralers evne til å tilføre hesten de mineraler den trenger. <br /><br />Ved beregning av behovet for de enkelte mineralene tar NRC med i betraktningen hvor godt mineralet absorberes. For et mineral hvor 50% av fôrets innhold blir absorbert, settes hestens dagsbehov til det dobbelte av den mengden kroppen trenger å suge opp fra tarmkanalen. Vi kan derfor si at dersom vi holder oss til behovene beregnet etter NRC, så har vi også tatt hensyn til hvor godt de ulike mineralene absorberes av hesten.<br /><br />PC-Horse beregner behovene for mineraler til alle typer hester i henhold til NRC-normen, siden vi regner denne for å være den fremste i verden når det gjelder mineraler. Da vet vi også at utnyttingsgraden av de ulike mineralene er tatt med i beregningen, og at hestens behov skal være dekket, enten mineralet i fôret er tilsatt i uorganisk og i chelatert form. Når det kommer sikker vitenskapelig dokumentasjon som viser at spesielle mineralformer, som for eksempel chelaterte,&nbsp; har egenskaper som gjør dem vesentlig mer tilgjengelige enn de uorganiske, vil vi legge dette inn i beregningsapparatet i PC-Horse programmet.','',-2,81,'2011-02-15 16:01:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-09-30 23:00:00','2011-10-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,8,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2762,2840,'Oktober - Tilgjengeligheten av mineraler i hestens fôr','october20119503','<img alt=\"10splash200x133\" src=\"images-joomla/stories/seasons/10splash200x133.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /><br /><br />Det er mye diskusjon om tilgjengeligheten av mineraler i rasjoner til hester. Når vi tilsetter ekstra mineraler er dette oftest som salter, i uorganisk form. Mineraler kan også være bundet til en organisk forbindelse, f.eks til en aminosyre, eller ha blitt tatt opp i gjær eller andre levende celler. Mineraler som på denne måten er bundet til organiske molekyler kalles vanligvis chelaterte mineraler. Dersom vi søker på internett etter chelaterte mineraler til hester får vi mange treff. De fleste er skrevet som ledd i markedsføring av produkt som inneholder chelaterte mineraler. Det blir ofte hevdet at de chelaterte mineralene i produktet tas opp av hesten på en langt bedre måte enn de uorganiske formene av samme mineral.&nbsp; Produkter med chelaterte mineraler er oftest dyrere enn tilsvarende produkter med uorganiske mineraler.<br /><br />Dersom vi går nærmere inn i faglitteraturen og studerer resultater fra forsøk med absorpsjon av uorganiske og chelaterte mineraler, blir bildet et annet. Den offisielle amerikanske normen for ernæring av hester (Nutrient requirements for horses, NRC 2007) kommenterer hvor godt mineralene absorberes med bakgrunn i de forsøksresultater som er publisert. Her går det fram at enkelte mineraler kan ha en litt bedre utnytting i chelatert form, mens andre chelaterte mineraler faktisk absorberes dårligere enn mineraler i uorganisk form. Hovedbudskapet i NRC 2007 er at det ikke er store forskjeller mellom uorganiske og chelaterte mineralers evne til å tilføre hesten de mineraler den trenger. <br /><br />Ved beregning av behovet for de enkelte mineralene tar NRC med i betraktningen hvor godt mineralet absorberes. For et mineral hvor 50% av fôrets innhold blir absorbert, settes hestens dagsbehov til det dobbelte av den mengden kroppen trenger å suge opp fra tarmkanalen. Vi kan derfor si at dersom vi holder oss til behovene beregnet etter NRC, så har vi også tatt hensyn til hvor godt de ulike mineralene absorberes av hesten.<br /><br />PC-Horse beregner behovene for mineraler til alle typer hester i henhold til NRC-normen, siden vi regner denne for å være den fremste i verden når det gjelder mineraler. Da vet vi også at utnyttingsgraden av de ulike mineralene er tatt med i beregningen, og at hestens behov skal være dekket, enten mineralet i fôret er tilsatt i uorganisk og i chelatert form. Når det kommer sikker vitenskapelig dokumentasjon som viser at spesielle mineralformer, som for eksempel chelaterte,&nbsp; har egenskaper som gjør dem vesentlig mer tilgjengelige enn de uorganiske, vil vi legge dette inn i beregningsapparatet i PC-Horse programmet.','',-2,81,'2011-02-15 16:01:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2011-09-30 23:00:00','2011-10-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,8,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2763,2841,'September- Bedre fôrplaner med analyser av egne og innkjøpte grovfôr','september201132894','<p>Sommeren er over og det er tid for å planlegge fôringen for kommende vinter. I Norge har vekslende sommervær og stedvis svært mye nedbør gjort det vanskelig å produsere grovfôr av beste kvalitet. Dette gjør at det er særlig viktig å kjenne til fôrets næringsverdi, slik at man kan kompensere for mangler ved fôret eller generelt svak kvalitet gjennom egnede tilskudd. Fôranalysene er et nødvendig hjelpemiddel for de som produserer grovfôret selv. Alle som kjøper inn grovfôr direkte fra produsent bør stille krav om fôranalyse på større partier av høy eller ensilasje. Kvalitetsleverandører bør på selvstendig grunnlag sørge for slike analyser, som i dag er forholdsvis rimelige, og som gir grunnlag for rett prising av godt grovfôr.</p>\r\n<p>PC-Horse er til god hjelp når vi har analysert grovfôret. I programmet går det raskt å legge inn egne næringsstoffanalyser. Pålitelige næringsverdier er en betingelse for at fôrplanene skal bli korrekte, og at hesten får de næringsstoffene som den skal ha.</p>\r\n<p><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=204:skapa-eget-foder&amp;catid=48:foderlistor&amp;Itemid=309\">Gör så här för att lägga in Dina egna foder i PC-Horse</a></p>','',-2,81,'2012-02-15 16:00:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-08-31 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,9,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2764,2842,'September- Bedre fôrplaner med analyser av egne og innkjøpte grovfôr','september201168530','<p>Sommeren er over og det er tid for å planlegge fôringen for kommende vinter. I Norge har vekslende sommervær og stedvis svært mye nedbør gjort det vanskelig å produsere grovfôr av beste kvalitet. Dette gjør at det er særlig viktig å kjenne til fôrets næringsverdi, slik at man kan kompensere for mangler ved fôret eller generelt svak kvalitet gjennom egnede tilskudd. Fôranalysene er et nødvendig hjelpemiddel for de som produserer grovfôret selv. Alle som kjøper inn grovfôr direkte fra produsent bør stille krav om fôranalyse på større partier av høy eller ensilasje. Kvalitetsleverandører bør på selvstendig grunnlag sørge for slike analyser, som i dag er forholdsvis rimelige, og som gir grunnlag for rett prising av godt grovfôr.</p>\r\n<p>PC-Horse er til god hjelp når vi har analysert grovfôret. I programmet går det raskt å legge inn egne næringsstoffanalyser. Pålitelige næringsverdier er en betingelse for at fôrplanene skal bli korrekte, og at hesten får de næringsstoffene som den skal ha.</p>\r\n<p><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=204:skapa-eget-foder&amp;catid=48:foderlistor&amp;Itemid=309\">Gör så här för att lägga in Dina egna foder i PC-Horse</a></p>','',-2,81,'2012-02-15 16:00:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-08-31 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,9,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2765,2843,'September- Bedre fôrplaner med analyser av egne og innkjøpte grovfôr','september201119973','<p>Sommeren er over og det er tid for å planlegge fôringen for kommende vinter. I Norge har vekslende sommervær og stedvis svært mye nedbør gjort det vanskelig å produsere grovfôr av beste kvalitet. Dette gjør at det er særlig viktig å kjenne til fôrets næringsverdi, slik at man kan kompensere for mangler ved fôret eller generelt svak kvalitet gjennom egnede tilskudd. Fôranalysene er et nødvendig hjelpemiddel for de som produserer grovfôret selv. Alle som kjøper inn grovfôr direkte fra produsent bør stille krav om fôranalyse på større partier av høy eller ensilasje. Kvalitetsleverandører bør på selvstendig grunnlag sørge for slike analyser, som i dag er forholdsvis rimelige, og som gir grunnlag for rett prising av godt grovfôr.</p>\r\n<p>PC-Horse er til god hjelp når vi har analysert grovfôret. I programmet går det raskt å legge inn egne næringsstoffanalyser. Pålitelige næringsverdier er en betingelse for at fôrplanene skal bli korrekte, og at hesten får de næringsstoffene som den skal ha.</p>\r\n<p><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=204:skapa-eget-foder&amp;catid=48:foderlistor&amp;Itemid=309\">Gör så här för att lägga in Dina egna foder i PC-Horse</a></p>','',-2,81,'2012-02-15 16:00:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-08-31 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,9,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2766,2844,'September- Bedre fôrplaner med analyser av egne og innkjøpte grovfôr','september201150750','<p>Sommeren er over og det er tid for å planlegge fôringen for kommende vinter. I Norge har vekslende sommervær og stedvis svært mye nedbør gjort det vanskelig å produsere grovfôr av beste kvalitet. Dette gjør at det er særlig viktig å kjenne til fôrets næringsverdi, slik at man kan kompensere for mangler ved fôret eller generelt svak kvalitet gjennom egnede tilskudd. Fôranalysene er et nødvendig hjelpemiddel for de som produserer grovfôret selv. Alle som kjøper inn grovfôr direkte fra produsent bør stille krav om fôranalyse på større partier av høy eller ensilasje. Kvalitetsleverandører bør på selvstendig grunnlag sørge for slike analyser, som i dag er forholdsvis rimelige, og som gir grunnlag for rett prising av godt grovfôr.</p>\r\n<p>PC-Horse er til god hjelp når vi har analysert grovfôret. I programmet går det raskt å legge inn egne næringsstoffanalyser. Pålitelige næringsverdier er en betingelse for at fôrplanene skal bli korrekte, og at hesten får de næringsstoffene som den skal ha.</p>\r\n<p><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=204:skapa-eget-foder&amp;catid=48:foderlistor&amp;Itemid=309\">Gör så här för att lägga in Dina egna foder i PC-Horse</a></p>','',-2,81,'2012-02-15 16:00:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-08-31 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,9,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2767,2845,'September- Bedre fôrplaner med analyser av egne og innkjøpte grovfôr','september201160128','<p>Sommeren er over og det er tid for å planlegge fôringen for kommende vinter. I Norge har vekslende sommervær og stedvis svært mye nedbør gjort det vanskelig å produsere grovfôr av beste kvalitet. Dette gjør at det er særlig viktig å kjenne til fôrets næringsverdi, slik at man kan kompensere for mangler ved fôret eller generelt svak kvalitet gjennom egnede tilskudd. Fôranalysene er et nødvendig hjelpemiddel for de som produserer grovfôret selv. Alle som kjøper inn grovfôr direkte fra produsent bør stille krav om fôranalyse på større partier av høy eller ensilasje. Kvalitetsleverandører bør på selvstendig grunnlag sørge for slike analyser, som i dag er forholdsvis rimelige, og som gir grunnlag for rett prising av godt grovfôr.</p>\r\n<p>PC-Horse er til god hjelp når vi har analysert grovfôret. I programmet går det raskt å legge inn egne næringsstoffanalyser. Pålitelige næringsverdier er en betingelse for at fôrplanene skal bli korrekte, og at hesten får de næringsstoffene som den skal ha.</p>\r\n<p><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=204:skapa-eget-foder&amp;catid=48:foderlistor&amp;Itemid=309\">Gör så här för att lägga in Dina egna foder i PC-Horse</a></p>','',-2,81,'2012-02-15 16:00:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-08-31 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,9,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2768,2846,'September- Bedre fôrplaner med analyser av egne og innkjøpte grovfôr','september201143273','<p>Sommeren er over og det er tid for å planlegge fôringen for kommende vinter. I Norge har vekslende sommervær og stedvis svært mye nedbør gjort det vanskelig å produsere grovfôr av beste kvalitet. Dette gjør at det er særlig viktig å kjenne til fôrets næringsverdi, slik at man kan kompensere for mangler ved fôret eller generelt svak kvalitet gjennom egnede tilskudd. Fôranalysene er et nødvendig hjelpemiddel for de som produserer grovfôret selv. Alle som kjøper inn grovfôr direkte fra produsent bør stille krav om fôranalyse på større partier av høy eller ensilasje. Kvalitetsleverandører bør på selvstendig grunnlag sørge for slike analyser, som i dag er forholdsvis rimelige, og som gir grunnlag for rett prising av godt grovfôr.</p>\r\n<p>PC-Horse er til god hjelp når vi har analysert grovfôret. I programmet går det raskt å legge inn egne næringsstoffanalyser. Pålitelige næringsverdier er en betingelse for at fôrplanene skal bli korrekte, og at hesten får de næringsstoffene som den skal ha.</p>\r\n<p><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=204:skapa-eget-foder&amp;catid=48:foderlistor&amp;Itemid=309\">Gör så här för att lägga in Dina egna foder i PC-Horse</a></p>','',-2,81,'2012-02-15 16:00:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-08-31 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,9,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2769,2847,'September- Bedre fôrplaner med analyser av egne og innkjøpte grovfôr','september201148281','<p>Sommeren er over og det er tid for å planlegge fôringen for kommende vinter. I Norge har vekslende sommervær og stedvis svært mye nedbør gjort det vanskelig å produsere grovfôr av beste kvalitet. Dette gjør at det er særlig viktig å kjenne til fôrets næringsverdi, slik at man kan kompensere for mangler ved fôret eller generelt svak kvalitet gjennom egnede tilskudd. Fôranalysene er et nødvendig hjelpemiddel for de som produserer grovfôret selv. Alle som kjøper inn grovfôr direkte fra produsent bør stille krav om fôranalyse på større partier av høy eller ensilasje. Kvalitetsleverandører bør på selvstendig grunnlag sørge for slike analyser, som i dag er forholdsvis rimelige, og som gir grunnlag for rett prising av godt grovfôr.</p>\r\n<p>PC-Horse er til god hjelp når vi har analysert grovfôret. I programmet går det raskt å legge inn egne næringsstoffanalyser. Pålitelige næringsverdier er en betingelse for at fôrplanene skal bli korrekte, og at hesten får de næringsstoffene som den skal ha.</p>\r\n<p><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=204:skapa-eget-foder&amp;catid=48:foderlistor&amp;Itemid=309\">Gör så här för att lägga in Dina egna foder i PC-Horse</a></p>','',-2,81,'2012-02-15 16:00:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-08-31 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,9,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2770,2848,'Augusti - racing season','august201192584','<img alt=\"08splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/08splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"galopp\" src=\"images-joomla/stories/seasons/galopp.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"dressyr\" src=\"images-joomla/stories/seasons/dressyr.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"hopp\" src=\"images-joomla/stories/seasons/hopp.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"trav\" src=\"images-joomla/stories/seasons/trav.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /><br />\r\n<p>It is mid-summer and we have had many long and sunny days. This also affects the horses. In summer are the requirements for water and salt increased. Horses may drink too little, especially is this true for horses in competition and racing.</p>\r\n<p>The PC-Horse program does not list requirement for water, but experiments have shown that many horses will drink too little when automatic drinking bowls are used. During summer should in addition water be offered from a bucket.</p>\r\n<p>Horses in training sweat a lot and loose salt. Common salt consists mainly of sodium and chloride which, in addition to potassium, are the main electrolytes. Horses eat a lot of roughages which contain sufficient potassium to cover the requirements under normal conditions, so we only need to provide the common salt. The PC-Horse program increases the calculated requirement for salt during summer. By using PC-Horse regularly you will always know that your horse gets enough salt by ensuring that the sodium (Na) requirement is met.</p>','',-2,81,'2011-02-15 16:00:10',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-07-31 23:00:00','2012-08-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,10,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2771,2849,'Augusti - racing season','august201151229','<img alt=\"08splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/08splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"galopp\" src=\"images-joomla/stories/seasons/galopp.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"dressyr\" src=\"images-joomla/stories/seasons/dressyr.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"hopp\" src=\"images-joomla/stories/seasons/hopp.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"trav\" src=\"images-joomla/stories/seasons/trav.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /><br />\r\n<p>It is mid-summer and we have had many long and sunny days. This also affects the horses. In summer are the requirements for water and salt increased. Horses may drink too little, especially is this true for horses in competition and racing.</p>\r\n<p>The PC-Horse program does not list requirement for water, but experiments have shown that many horses will drink too little when automatic drinking bowls are used. During summer should in addition water be offered from a bucket.</p>\r\n<p>Horses in training sweat a lot and loose salt. Common salt consists mainly of sodium and chloride which, in addition to potassium, are the main electrolytes. Horses eat a lot of roughages which contain sufficient potassium to cover the requirements under normal conditions, so we only need to provide the common salt. The PC-Horse program increases the calculated requirement for salt during summer. By using PC-Horse regularly you will always know that your horse gets enough salt by ensuring that the sodium (Na) requirement is met.</p>','',-2,81,'2011-02-15 16:00:10',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-07-31 23:00:00','2012-08-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,10,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2772,2850,'Augusti - racing season','august201179541','<img alt=\"08splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/08splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"galopp\" src=\"images-joomla/stories/seasons/galopp.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"dressyr\" src=\"images-joomla/stories/seasons/dressyr.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"hopp\" src=\"images-joomla/stories/seasons/hopp.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"trav\" src=\"images-joomla/stories/seasons/trav.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /><br />\r\n<p>It is mid-summer and we have had many long and sunny days. This also affects the horses. In summer are the requirements for water and salt increased. Horses may drink too little, especially is this true for horses in competition and racing.</p>\r\n<p>The PC-Horse program does not list requirement for water, but experiments have shown that many horses will drink too little when automatic drinking bowls are used. During summer should in addition water be offered from a bucket.</p>\r\n<p>Horses in training sweat a lot and loose salt. Common salt consists mainly of sodium and chloride which, in addition to potassium, are the main electrolytes. Horses eat a lot of roughages which contain sufficient potassium to cover the requirements under normal conditions, so we only need to provide the common salt. The PC-Horse program increases the calculated requirement for salt during summer. By using PC-Horse regularly you will always know that your horse gets enough salt by ensuring that the sodium (Na) requirement is met.</p>','',-2,81,'2011-02-15 16:00:10',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-07-31 23:00:00','2012-08-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,10,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2773,2851,'Augusti - racing season','august201182644','<img alt=\"08splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/08splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"galopp\" src=\"images-joomla/stories/seasons/galopp.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"dressyr\" src=\"images-joomla/stories/seasons/dressyr.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"hopp\" src=\"images-joomla/stories/seasons/hopp.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"trav\" src=\"images-joomla/stories/seasons/trav.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /><br />\r\n<p>It is mid-summer and we have had many long and sunny days. This also affects the horses. In summer are the requirements for water and salt increased. Horses may drink too little, especially is this true for horses in competition and racing.</p>\r\n<p>The PC-Horse program does not list requirement for water, but experiments have shown that many horses will drink too little when automatic drinking bowls are used. During summer should in addition water be offered from a bucket.</p>\r\n<p>Horses in training sweat a lot and loose salt. Common salt consists mainly of sodium and chloride which, in addition to potassium, are the main electrolytes. Horses eat a lot of roughages which contain sufficient potassium to cover the requirements under normal conditions, so we only need to provide the common salt. The PC-Horse program increases the calculated requirement for salt during summer. By using PC-Horse regularly you will always know that your horse gets enough salt by ensuring that the sodium (Na) requirement is met.</p>','',-2,81,'2011-02-15 16:00:10',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-07-31 23:00:00','2012-08-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,10,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2774,2852,'Augusti - racing season','august201194378','<img alt=\"08splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/08splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"galopp\" src=\"images-joomla/stories/seasons/galopp.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"dressyr\" src=\"images-joomla/stories/seasons/dressyr.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"hopp\" src=\"images-joomla/stories/seasons/hopp.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"trav\" src=\"images-joomla/stories/seasons/trav.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /><br />\r\n<p>It is mid-summer and we have had many long and sunny days. This also affects the horses. In summer are the requirements for water and salt increased. Horses may drink too little, especially is this true for horses in competition and racing.</p>\r\n<p>The PC-Horse program does not list requirement for water, but experiments have shown that many horses will drink too little when automatic drinking bowls are used. During summer should in addition water be offered from a bucket.</p>\r\n<p>Horses in training sweat a lot and loose salt. Common salt consists mainly of sodium and chloride which, in addition to potassium, are the main electrolytes. Horses eat a lot of roughages which contain sufficient potassium to cover the requirements under normal conditions, so we only need to provide the common salt. The PC-Horse program increases the calculated requirement for salt during summer. By using PC-Horse regularly you will always know that your horse gets enough salt by ensuring that the sodium (Na) requirement is met.</p>','',-2,81,'2011-02-15 16:00:10',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-07-31 23:00:00','2012-08-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,10,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2775,2853,'Augusti - racing season','august201178073','<img alt=\"08splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/08splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"galopp\" src=\"images-joomla/stories/seasons/galopp.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"dressyr\" src=\"images-joomla/stories/seasons/dressyr.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"hopp\" src=\"images-joomla/stories/seasons/hopp.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"trav\" src=\"images-joomla/stories/seasons/trav.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /><br />\r\n<p>It is mid-summer and we have had many long and sunny days. This also affects the horses. In summer are the requirements for water and salt increased. Horses may drink too little, especially is this true for horses in competition and racing.</p>\r\n<p>The PC-Horse program does not list requirement for water, but experiments have shown that many horses will drink too little when automatic drinking bowls are used. During summer should in addition water be offered from a bucket.</p>\r\n<p>Horses in training sweat a lot and loose salt. Common salt consists mainly of sodium and chloride which, in addition to potassium, are the main electrolytes. Horses eat a lot of roughages which contain sufficient potassium to cover the requirements under normal conditions, so we only need to provide the common salt. The PC-Horse program increases the calculated requirement for salt during summer. By using PC-Horse regularly you will always know that your horse gets enough salt by ensuring that the sodium (Na) requirement is met.</p>','',-2,81,'2011-02-15 16:00:10',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-07-31 23:00:00','2012-08-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,10,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2776,2854,'Augusti - racing season','august201111706','<img alt=\"08splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/08splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"galopp\" src=\"images-joomla/stories/seasons/galopp.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"dressyr\" src=\"images-joomla/stories/seasons/dressyr.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"hopp\" src=\"images-joomla/stories/seasons/hopp.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"trav\" src=\"images-joomla/stories/seasons/trav.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /><br />\r\n<p>It is mid-summer and we have had many long and sunny days. This also affects the horses. In summer are the requirements for water and salt increased. Horses may drink too little, especially is this true for horses in competition and racing.</p>\r\n<p>The PC-Horse program does not list requirement for water, but experiments have shown that many horses will drink too little when automatic drinking bowls are used. During summer should in addition water be offered from a bucket.</p>\r\n<p>Horses in training sweat a lot and loose salt. Common salt consists mainly of sodium and chloride which, in addition to potassium, are the main electrolytes. Horses eat a lot of roughages which contain sufficient potassium to cover the requirements under normal conditions, so we only need to provide the common salt. The PC-Horse program increases the calculated requirement for salt during summer. By using PC-Horse regularly you will always know that your horse gets enough salt by ensuring that the sodium (Na) requirement is met.</p>','',-2,81,'2011-02-15 16:00:10',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-07-31 23:00:00','2012-08-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,10,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2777,2855,'Juli - Er beitene fortsatt gode nok','july201169937','<p class=\"MsoNormal\"><strong><span style=\"font-size: 16pt;\" lang=\"NO-BOK\"></span></strong><span lang=\"NO-BOK\"></span><img alt=\"07splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/07splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"grazing\" src=\"images-joomla/stories/seasons/grazing.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Vi er alt et stykke ut på sommeren og det er på tide å tenke litt på hvordan det står til med hopper, føll og unghester som går på beite. Er beitene fremdeles gode, begynner de å bli nedgnagde og slitt? Kanskje har tørke eller kaldt vær redusert planteveksten. </span></strong></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Hvor godt beitene holder seg utover sommeren avhenger av flere ting. Dersom vi i første omgang tenker på kulturbeiter så vil produksjonen av gras variere ganske mye ut fra forhold som nedbør, temperatur, jordsmonn, plantesammensetting og gjødsling. Planteveksten er høyest tidlig på sommeren. Siden avtar både tilvekst og kvalitet. Vi må derfor regne med at beiter som gir tilstrekkelig gras til hestene tidlig på sommeren ikke er gode nok senere i beitesesongen. Utover i beitesesongen er det derfor viktig at vi jevnlig ser etter hvordan det står til med beiter og beitedyr.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Når hestene går på beite bruker de ikke hele beiteområdet likt. Enkelte områder beites raskt ned mens andre områder blir brukt til å legge gjødsla. På disse gjødselområdene ser er det gjerne mye gras, men hestene vil ikke ete det. Dette er for at hestene skal verne seg mot smitte av innvollsparasitter. Når vi skal vurdere hvor mye gras det er igjen på beitet må vi derfor ikke regne med det graset som gror på gjødselområdene.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Når hestene går på ett beiteområde hele sommeren får beitet liten tid til å hvile. Vi får bedre utnytting av beitene dersom vi deler inn i flere skifter slik at hestene flyttes fra skifte til skifte. På denne måten vil hvert skifte få tid til å hvile og vokse til igjen før hestene slippes tilbake igjen. I hvileperioden kan vi gjødsle, pusse av gammelt gras, fjerne møkk og eventuelt vanne dersom det har vært tørt.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Beiter som brukes bare til hester vil etter hvert bli av dårligere kvalitet. Dette kan motvirkes dersom beitene pløyes om med noen års mellomrom. Nå er det imidlertid mange beiter om sjelden eller aldri pløyes og da kan det være til stor hjelp om vi også kan beite med andre dyreslag enn hester. Dersom det enkelte år eller perioder beites med storfe eller sau vil disse dyra være med på å redusere problemene med parasittsmitte og de vil også beite det graset som hestene ikke tar. Hesteparasitten som ender i en storfemage eller sauemage har lite å se fram til.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Gode skog– og fjellbeiter er ypperlig til hester. Her er arealene så store at vi i mindre grad har problemer med ”gjødselområder” og parasittsmitte. I tillegg er den botaniske sammensettingen mer varierende slik at hestene i større grad kan velge hva de vil ete. Også til hester som lett blir for feite i beitesesongen vil denne typen beiter være et godt alternativ. </span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><strong><span lang=\"NO-BOK\">Kan vi bruke PC-Horse programmet til å beregne hestenes næringsopptak i beitetida?</span></strong></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">I PC-Horse finner du en egen ”beitemodul”. Her gir du opplysninger om kvaliteten av beitene dine og hvor mange timer per dag hestene går på beite. For å få opp valgene om beiter og beitegang må du først velge hest og så velge et beitegras fra fôrlista. Når du har gjort dette får du også opp valget ”Hesten går på beite”.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\"><img src=\"file:///Users/Janne7/Library/Caches/TemporaryItems/msoclip/0clip_image002.png\" height=\"145\" width=\"195\" /></span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Dersom du klikker ”Hesten går på beite” får du nederst i skjermen opp valg for beitetype og beitetid.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\"><img src=\"file:///Users/Janne7/Library/Caches/TemporaryItems/msoclip/0clip_image004.png\" height=\"67\" width=\"241\" /></span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Her kan du legge inn hvor mange timer per dag hesten går på beite og gi opplysninger om Grasmengde på beite. Hus her at grasmengde i beitet vil kunne avta ganske raskt etter at hestene er sluppet, så her må du følge med og eventuelt endre. Husk også å endre fra Vår/forsommerbeite til Sensommer/høstbeite og eventuelt til Høstbeite når du velger beitegras fra fôrlista.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Dersom hestene ikke går på beite hele døgnet vil beitemodulen regne ut omtrent hvor mye vi kan regne at hestene eter i et gitt antall timer. Ved denne beregningen er det tatt hensyn til hestens naturlige beitemønster. Det vil si at den eter jevnt den første tida, for siden å legge inn pauser til hvile og annen aktivitet. </span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Beregningene av hva hestene tar opp på beite vil alltid være usikre, så følg godt med utviklingen i beitene og hestenes hold slik at du kan korrigere etter behov.</span></p>','',-2,81,'2011-02-15 15:59:44',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-06-30 23:00:00','2012-07-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,11,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2778,2856,'Juli - Er beitene fortsatt gode nok','july201165509','<p class=\"MsoNormal\"><strong><span style=\"font-size: 16pt;\" lang=\"NO-BOK\"></span></strong><span lang=\"NO-BOK\"></span><img alt=\"07splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/07splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"grazing\" src=\"images-joomla/stories/seasons/grazing.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Vi er alt et stykke ut på sommeren og det er på tide å tenke litt på hvordan det står til med hopper, føll og unghester som går på beite. Er beitene fremdeles gode, begynner de å bli nedgnagde og slitt? Kanskje har tørke eller kaldt vær redusert planteveksten. </span></strong></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Hvor godt beitene holder seg utover sommeren avhenger av flere ting. Dersom vi i første omgang tenker på kulturbeiter så vil produksjonen av gras variere ganske mye ut fra forhold som nedbør, temperatur, jordsmonn, plantesammensetting og gjødsling. Planteveksten er høyest tidlig på sommeren. Siden avtar både tilvekst og kvalitet. Vi må derfor regne med at beiter som gir tilstrekkelig gras til hestene tidlig på sommeren ikke er gode nok senere i beitesesongen. Utover i beitesesongen er det derfor viktig at vi jevnlig ser etter hvordan det står til med beiter og beitedyr.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Når hestene går på beite bruker de ikke hele beiteområdet likt. Enkelte områder beites raskt ned mens andre områder blir brukt til å legge gjødsla. På disse gjødselområdene ser er det gjerne mye gras, men hestene vil ikke ete det. Dette er for at hestene skal verne seg mot smitte av innvollsparasitter. Når vi skal vurdere hvor mye gras det er igjen på beitet må vi derfor ikke regne med det graset som gror på gjødselområdene.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Når hestene går på ett beiteområde hele sommeren får beitet liten tid til å hvile. Vi får bedre utnytting av beitene dersom vi deler inn i flere skifter slik at hestene flyttes fra skifte til skifte. På denne måten vil hvert skifte få tid til å hvile og vokse til igjen før hestene slippes tilbake igjen. I hvileperioden kan vi gjødsle, pusse av gammelt gras, fjerne møkk og eventuelt vanne dersom det har vært tørt.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Beiter som brukes bare til hester vil etter hvert bli av dårligere kvalitet. Dette kan motvirkes dersom beitene pløyes om med noen års mellomrom. Nå er det imidlertid mange beiter om sjelden eller aldri pløyes og da kan det være til stor hjelp om vi også kan beite med andre dyreslag enn hester. Dersom det enkelte år eller perioder beites med storfe eller sau vil disse dyra være med på å redusere problemene med parasittsmitte og de vil også beite det graset som hestene ikke tar. Hesteparasitten som ender i en storfemage eller sauemage har lite å se fram til.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Gode skog– og fjellbeiter er ypperlig til hester. Her er arealene så store at vi i mindre grad har problemer med ”gjødselområder” og parasittsmitte. I tillegg er den botaniske sammensettingen mer varierende slik at hestene i større grad kan velge hva de vil ete. Også til hester som lett blir for feite i beitesesongen vil denne typen beiter være et godt alternativ. </span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><strong><span lang=\"NO-BOK\">Kan vi bruke PC-Horse programmet til å beregne hestenes næringsopptak i beitetida?</span></strong></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">I PC-Horse finner du en egen ”beitemodul”. Her gir du opplysninger om kvaliteten av beitene dine og hvor mange timer per dag hestene går på beite. For å få opp valgene om beiter og beitegang må du først velge hest og så velge et beitegras fra fôrlista. Når du har gjort dette får du også opp valget ”Hesten går på beite”.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\"><img src=\"file:///Users/Janne7/Library/Caches/TemporaryItems/msoclip/0clip_image002.png\" height=\"145\" width=\"195\" /></span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Dersom du klikker ”Hesten går på beite” får du nederst i skjermen opp valg for beitetype og beitetid.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\"><img src=\"file:///Users/Janne7/Library/Caches/TemporaryItems/msoclip/0clip_image004.png\" height=\"67\" width=\"241\" /></span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Her kan du legge inn hvor mange timer per dag hesten går på beite og gi opplysninger om Grasmengde på beite. Hus her at grasmengde i beitet vil kunne avta ganske raskt etter at hestene er sluppet, så her må du følge med og eventuelt endre. Husk også å endre fra Vår/forsommerbeite til Sensommer/høstbeite og eventuelt til Høstbeite når du velger beitegras fra fôrlista.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Dersom hestene ikke går på beite hele døgnet vil beitemodulen regne ut omtrent hvor mye vi kan regne at hestene eter i et gitt antall timer. Ved denne beregningen er det tatt hensyn til hestens naturlige beitemønster. Det vil si at den eter jevnt den første tida, for siden å legge inn pauser til hvile og annen aktivitet. </span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Beregningene av hva hestene tar opp på beite vil alltid være usikre, så følg godt med utviklingen i beitene og hestenes hold slik at du kan korrigere etter behov.</span></p>','',-2,81,'2011-02-15 15:59:44',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-06-30 23:00:00','2012-07-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,11,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2779,2857,'Juli - Er beitene fortsatt gode nok','july201162533','<p class=\"MsoNormal\"><strong><span style=\"font-size: 16pt;\" lang=\"NO-BOK\"></span></strong><span lang=\"NO-BOK\"></span><img alt=\"07splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/07splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"grazing\" src=\"images-joomla/stories/seasons/grazing.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Vi er alt et stykke ut på sommeren og det er på tide å tenke litt på hvordan det står til med hopper, føll og unghester som går på beite. Er beitene fremdeles gode, begynner de å bli nedgnagde og slitt? Kanskje har tørke eller kaldt vær redusert planteveksten. </span></strong></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Hvor godt beitene holder seg utover sommeren avhenger av flere ting. Dersom vi i første omgang tenker på kulturbeiter så vil produksjonen av gras variere ganske mye ut fra forhold som nedbør, temperatur, jordsmonn, plantesammensetting og gjødsling. Planteveksten er høyest tidlig på sommeren. Siden avtar både tilvekst og kvalitet. Vi må derfor regne med at beiter som gir tilstrekkelig gras til hestene tidlig på sommeren ikke er gode nok senere i beitesesongen. Utover i beitesesongen er det derfor viktig at vi jevnlig ser etter hvordan det står til med beiter og beitedyr.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Når hestene går på beite bruker de ikke hele beiteområdet likt. Enkelte områder beites raskt ned mens andre områder blir brukt til å legge gjødsla. På disse gjødselområdene ser er det gjerne mye gras, men hestene vil ikke ete det. Dette er for at hestene skal verne seg mot smitte av innvollsparasitter. Når vi skal vurdere hvor mye gras det er igjen på beitet må vi derfor ikke regne med det graset som gror på gjødselområdene.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Når hestene går på ett beiteområde hele sommeren får beitet liten tid til å hvile. Vi får bedre utnytting av beitene dersom vi deler inn i flere skifter slik at hestene flyttes fra skifte til skifte. På denne måten vil hvert skifte få tid til å hvile og vokse til igjen før hestene slippes tilbake igjen. I hvileperioden kan vi gjødsle, pusse av gammelt gras, fjerne møkk og eventuelt vanne dersom det har vært tørt.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Beiter som brukes bare til hester vil etter hvert bli av dårligere kvalitet. Dette kan motvirkes dersom beitene pløyes om med noen års mellomrom. Nå er det imidlertid mange beiter om sjelden eller aldri pløyes og da kan det være til stor hjelp om vi også kan beite med andre dyreslag enn hester. Dersom det enkelte år eller perioder beites med storfe eller sau vil disse dyra være med på å redusere problemene med parasittsmitte og de vil også beite det graset som hestene ikke tar. Hesteparasitten som ender i en storfemage eller sauemage har lite å se fram til.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Gode skog– og fjellbeiter er ypperlig til hester. Her er arealene så store at vi i mindre grad har problemer med ”gjødselområder” og parasittsmitte. I tillegg er den botaniske sammensettingen mer varierende slik at hestene i større grad kan velge hva de vil ete. Også til hester som lett blir for feite i beitesesongen vil denne typen beiter være et godt alternativ. </span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><strong><span lang=\"NO-BOK\">Kan vi bruke PC-Horse programmet til å beregne hestenes næringsopptak i beitetida?</span></strong></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">I PC-Horse finner du en egen ”beitemodul”. Her gir du opplysninger om kvaliteten av beitene dine og hvor mange timer per dag hestene går på beite. For å få opp valgene om beiter og beitegang må du først velge hest og så velge et beitegras fra fôrlista. Når du har gjort dette får du også opp valget ”Hesten går på beite”.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\"><img src=\"file:///Users/Janne7/Library/Caches/TemporaryItems/msoclip/0clip_image002.png\" height=\"145\" width=\"195\" /></span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Dersom du klikker ”Hesten går på beite” får du nederst i skjermen opp valg for beitetype og beitetid.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\"><img src=\"file:///Users/Janne7/Library/Caches/TemporaryItems/msoclip/0clip_image004.png\" height=\"67\" width=\"241\" /></span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Her kan du legge inn hvor mange timer per dag hesten går på beite og gi opplysninger om Grasmengde på beite. Hus her at grasmengde i beitet vil kunne avta ganske raskt etter at hestene er sluppet, så her må du følge med og eventuelt endre. Husk også å endre fra Vår/forsommerbeite til Sensommer/høstbeite og eventuelt til Høstbeite når du velger beitegras fra fôrlista.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Dersom hestene ikke går på beite hele døgnet vil beitemodulen regne ut omtrent hvor mye vi kan regne at hestene eter i et gitt antall timer. Ved denne beregningen er det tatt hensyn til hestens naturlige beitemønster. Det vil si at den eter jevnt den første tida, for siden å legge inn pauser til hvile og annen aktivitet. </span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Beregningene av hva hestene tar opp på beite vil alltid være usikre, så følg godt med utviklingen i beitene og hestenes hold slik at du kan korrigere etter behov.</span></p>','',-2,81,'2011-02-15 15:59:44',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-06-30 23:00:00','2012-07-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,11,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2780,2858,'Juli - Er beitene fortsatt gode nok','july201124145','<p class=\"MsoNormal\"><strong><span style=\"font-size: 16pt;\" lang=\"NO-BOK\"></span></strong><span lang=\"NO-BOK\"></span><img alt=\"07splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/07splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"grazing\" src=\"images-joomla/stories/seasons/grazing.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Vi er alt et stykke ut på sommeren og det er på tide å tenke litt på hvordan det står til med hopper, føll og unghester som går på beite. Er beitene fremdeles gode, begynner de å bli nedgnagde og slitt? Kanskje har tørke eller kaldt vær redusert planteveksten. </span></strong></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Hvor godt beitene holder seg utover sommeren avhenger av flere ting. Dersom vi i første omgang tenker på kulturbeiter så vil produksjonen av gras variere ganske mye ut fra forhold som nedbør, temperatur, jordsmonn, plantesammensetting og gjødsling. Planteveksten er høyest tidlig på sommeren. Siden avtar både tilvekst og kvalitet. Vi må derfor regne med at beiter som gir tilstrekkelig gras til hestene tidlig på sommeren ikke er gode nok senere i beitesesongen. Utover i beitesesongen er det derfor viktig at vi jevnlig ser etter hvordan det står til med beiter og beitedyr.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Når hestene går på beite bruker de ikke hele beiteområdet likt. Enkelte områder beites raskt ned mens andre områder blir brukt til å legge gjødsla. På disse gjødselområdene ser er det gjerne mye gras, men hestene vil ikke ete det. Dette er for at hestene skal verne seg mot smitte av innvollsparasitter. Når vi skal vurdere hvor mye gras det er igjen på beitet må vi derfor ikke regne med det graset som gror på gjødselområdene.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Når hestene går på ett beiteområde hele sommeren får beitet liten tid til å hvile. Vi får bedre utnytting av beitene dersom vi deler inn i flere skifter slik at hestene flyttes fra skifte til skifte. På denne måten vil hvert skifte få tid til å hvile og vokse til igjen før hestene slippes tilbake igjen. I hvileperioden kan vi gjødsle, pusse av gammelt gras, fjerne møkk og eventuelt vanne dersom det har vært tørt.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Beiter som brukes bare til hester vil etter hvert bli av dårligere kvalitet. Dette kan motvirkes dersom beitene pløyes om med noen års mellomrom. Nå er det imidlertid mange beiter om sjelden eller aldri pløyes og da kan det være til stor hjelp om vi også kan beite med andre dyreslag enn hester. Dersom det enkelte år eller perioder beites med storfe eller sau vil disse dyra være med på å redusere problemene med parasittsmitte og de vil også beite det graset som hestene ikke tar. Hesteparasitten som ender i en storfemage eller sauemage har lite å se fram til.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Gode skog– og fjellbeiter er ypperlig til hester. Her er arealene så store at vi i mindre grad har problemer med ”gjødselområder” og parasittsmitte. I tillegg er den botaniske sammensettingen mer varierende slik at hestene i større grad kan velge hva de vil ete. Også til hester som lett blir for feite i beitesesongen vil denne typen beiter være et godt alternativ. </span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><strong><span lang=\"NO-BOK\">Kan vi bruke PC-Horse programmet til å beregne hestenes næringsopptak i beitetida?</span></strong></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">I PC-Horse finner du en egen ”beitemodul”. Her gir du opplysninger om kvaliteten av beitene dine og hvor mange timer per dag hestene går på beite. For å få opp valgene om beiter og beitegang må du først velge hest og så velge et beitegras fra fôrlista. Når du har gjort dette får du også opp valget ”Hesten går på beite”.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\"><img src=\"file:///Users/Janne7/Library/Caches/TemporaryItems/msoclip/0clip_image002.png\" height=\"145\" width=\"195\" /></span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Dersom du klikker ”Hesten går på beite” får du nederst i skjermen opp valg for beitetype og beitetid.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\"><img src=\"file:///Users/Janne7/Library/Caches/TemporaryItems/msoclip/0clip_image004.png\" height=\"67\" width=\"241\" /></span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Her kan du legge inn hvor mange timer per dag hesten går på beite og gi opplysninger om Grasmengde på beite. Hus her at grasmengde i beitet vil kunne avta ganske raskt etter at hestene er sluppet, så her må du følge med og eventuelt endre. Husk også å endre fra Vår/forsommerbeite til Sensommer/høstbeite og eventuelt til Høstbeite når du velger beitegras fra fôrlista.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Dersom hestene ikke går på beite hele døgnet vil beitemodulen regne ut omtrent hvor mye vi kan regne at hestene eter i et gitt antall timer. Ved denne beregningen er det tatt hensyn til hestens naturlige beitemønster. Det vil si at den eter jevnt den første tida, for siden å legge inn pauser til hvile og annen aktivitet. </span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Beregningene av hva hestene tar opp på beite vil alltid være usikre, så følg godt med utviklingen i beitene og hestenes hold slik at du kan korrigere etter behov.</span></p>','',-2,81,'2011-02-15 15:59:44',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-06-30 23:00:00','2012-07-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,11,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2781,2859,'Juli - Er beitene fortsatt gode nok','july20117034','<p class=\"MsoNormal\"><strong><span style=\"font-size: 16pt;\" lang=\"NO-BOK\"></span></strong><span lang=\"NO-BOK\"></span><img alt=\"07splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/07splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"grazing\" src=\"images-joomla/stories/seasons/grazing.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Vi er alt et stykke ut på sommeren og det er på tide å tenke litt på hvordan det står til med hopper, føll og unghester som går på beite. Er beitene fremdeles gode, begynner de å bli nedgnagde og slitt? Kanskje har tørke eller kaldt vær redusert planteveksten. </span></strong></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Hvor godt beitene holder seg utover sommeren avhenger av flere ting. Dersom vi i første omgang tenker på kulturbeiter så vil produksjonen av gras variere ganske mye ut fra forhold som nedbør, temperatur, jordsmonn, plantesammensetting og gjødsling. Planteveksten er høyest tidlig på sommeren. Siden avtar både tilvekst og kvalitet. Vi må derfor regne med at beiter som gir tilstrekkelig gras til hestene tidlig på sommeren ikke er gode nok senere i beitesesongen. Utover i beitesesongen er det derfor viktig at vi jevnlig ser etter hvordan det står til med beiter og beitedyr.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Når hestene går på beite bruker de ikke hele beiteområdet likt. Enkelte områder beites raskt ned mens andre områder blir brukt til å legge gjødsla. På disse gjødselområdene ser er det gjerne mye gras, men hestene vil ikke ete det. Dette er for at hestene skal verne seg mot smitte av innvollsparasitter. Når vi skal vurdere hvor mye gras det er igjen på beitet må vi derfor ikke regne med det graset som gror på gjødselområdene.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Når hestene går på ett beiteområde hele sommeren får beitet liten tid til å hvile. Vi får bedre utnytting av beitene dersom vi deler inn i flere skifter slik at hestene flyttes fra skifte til skifte. På denne måten vil hvert skifte få tid til å hvile og vokse til igjen før hestene slippes tilbake igjen. I hvileperioden kan vi gjødsle, pusse av gammelt gras, fjerne møkk og eventuelt vanne dersom det har vært tørt.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Beiter som brukes bare til hester vil etter hvert bli av dårligere kvalitet. Dette kan motvirkes dersom beitene pløyes om med noen års mellomrom. Nå er det imidlertid mange beiter om sjelden eller aldri pløyes og da kan det være til stor hjelp om vi også kan beite med andre dyreslag enn hester. Dersom det enkelte år eller perioder beites med storfe eller sau vil disse dyra være med på å redusere problemene med parasittsmitte og de vil også beite det graset som hestene ikke tar. Hesteparasitten som ender i en storfemage eller sauemage har lite å se fram til.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Gode skog– og fjellbeiter er ypperlig til hester. Her er arealene så store at vi i mindre grad har problemer med ”gjødselområder” og parasittsmitte. I tillegg er den botaniske sammensettingen mer varierende slik at hestene i større grad kan velge hva de vil ete. Også til hester som lett blir for feite i beitesesongen vil denne typen beiter være et godt alternativ. </span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><strong><span lang=\"NO-BOK\">Kan vi bruke PC-Horse programmet til å beregne hestenes næringsopptak i beitetida?</span></strong></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">I PC-Horse finner du en egen ”beitemodul”. Her gir du opplysninger om kvaliteten av beitene dine og hvor mange timer per dag hestene går på beite. For å få opp valgene om beiter og beitegang må du først velge hest og så velge et beitegras fra fôrlista. Når du har gjort dette får du også opp valget ”Hesten går på beite”.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\"><img src=\"file:///Users/Janne7/Library/Caches/TemporaryItems/msoclip/0clip_image002.png\" height=\"145\" width=\"195\" /></span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Dersom du klikker ”Hesten går på beite” får du nederst i skjermen opp valg for beitetype og beitetid.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\"><img src=\"file:///Users/Janne7/Library/Caches/TemporaryItems/msoclip/0clip_image004.png\" height=\"67\" width=\"241\" /></span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Her kan du legge inn hvor mange timer per dag hesten går på beite og gi opplysninger om Grasmengde på beite. Hus her at grasmengde i beitet vil kunne avta ganske raskt etter at hestene er sluppet, så her må du følge med og eventuelt endre. Husk også å endre fra Vår/forsommerbeite til Sensommer/høstbeite og eventuelt til Høstbeite når du velger beitegras fra fôrlista.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Dersom hestene ikke går på beite hele døgnet vil beitemodulen regne ut omtrent hvor mye vi kan regne at hestene eter i et gitt antall timer. Ved denne beregningen er det tatt hensyn til hestens naturlige beitemønster. Det vil si at den eter jevnt den første tida, for siden å legge inn pauser til hvile og annen aktivitet. </span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Beregningene av hva hestene tar opp på beite vil alltid være usikre, så følg godt med utviklingen i beitene og hestenes hold slik at du kan korrigere etter behov.</span></p>','',-2,81,'2011-02-15 15:59:44',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-06-30 23:00:00','2012-07-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,11,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2782,2860,'Juli - Er beitene fortsatt gode nok','july201165350','<p class=\"MsoNormal\"><strong><span style=\"font-size: 16pt;\" lang=\"NO-BOK\"></span></strong><span lang=\"NO-BOK\"></span><img alt=\"07splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/07splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"grazing\" src=\"images-joomla/stories/seasons/grazing.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Vi er alt et stykke ut på sommeren og det er på tide å tenke litt på hvordan det står til med hopper, føll og unghester som går på beite. Er beitene fremdeles gode, begynner de å bli nedgnagde og slitt? Kanskje har tørke eller kaldt vær redusert planteveksten. </span></strong></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Hvor godt beitene holder seg utover sommeren avhenger av flere ting. Dersom vi i første omgang tenker på kulturbeiter så vil produksjonen av gras variere ganske mye ut fra forhold som nedbør, temperatur, jordsmonn, plantesammensetting og gjødsling. Planteveksten er høyest tidlig på sommeren. Siden avtar både tilvekst og kvalitet. Vi må derfor regne med at beiter som gir tilstrekkelig gras til hestene tidlig på sommeren ikke er gode nok senere i beitesesongen. Utover i beitesesongen er det derfor viktig at vi jevnlig ser etter hvordan det står til med beiter og beitedyr.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Når hestene går på beite bruker de ikke hele beiteområdet likt. Enkelte områder beites raskt ned mens andre områder blir brukt til å legge gjødsla. På disse gjødselområdene ser er det gjerne mye gras, men hestene vil ikke ete det. Dette er for at hestene skal verne seg mot smitte av innvollsparasitter. Når vi skal vurdere hvor mye gras det er igjen på beitet må vi derfor ikke regne med det graset som gror på gjødselområdene.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Når hestene går på ett beiteområde hele sommeren får beitet liten tid til å hvile. Vi får bedre utnytting av beitene dersom vi deler inn i flere skifter slik at hestene flyttes fra skifte til skifte. På denne måten vil hvert skifte få tid til å hvile og vokse til igjen før hestene slippes tilbake igjen. I hvileperioden kan vi gjødsle, pusse av gammelt gras, fjerne møkk og eventuelt vanne dersom det har vært tørt.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Beiter som brukes bare til hester vil etter hvert bli av dårligere kvalitet. Dette kan motvirkes dersom beitene pløyes om med noen års mellomrom. Nå er det imidlertid mange beiter om sjelden eller aldri pløyes og da kan det være til stor hjelp om vi også kan beite med andre dyreslag enn hester. Dersom det enkelte år eller perioder beites med storfe eller sau vil disse dyra være med på å redusere problemene med parasittsmitte og de vil også beite det graset som hestene ikke tar. Hesteparasitten som ender i en storfemage eller sauemage har lite å se fram til.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Gode skog– og fjellbeiter er ypperlig til hester. Her er arealene så store at vi i mindre grad har problemer med ”gjødselområder” og parasittsmitte. I tillegg er den botaniske sammensettingen mer varierende slik at hestene i større grad kan velge hva de vil ete. Også til hester som lett blir for feite i beitesesongen vil denne typen beiter være et godt alternativ. </span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><strong><span lang=\"NO-BOK\">Kan vi bruke PC-Horse programmet til å beregne hestenes næringsopptak i beitetida?</span></strong></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">I PC-Horse finner du en egen ”beitemodul”. Her gir du opplysninger om kvaliteten av beitene dine og hvor mange timer per dag hestene går på beite. For å få opp valgene om beiter og beitegang må du først velge hest og så velge et beitegras fra fôrlista. Når du har gjort dette får du også opp valget ”Hesten går på beite”.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\"><img src=\"file:///Users/Janne7/Library/Caches/TemporaryItems/msoclip/0clip_image002.png\" height=\"145\" width=\"195\" /></span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Dersom du klikker ”Hesten går på beite” får du nederst i skjermen opp valg for beitetype og beitetid.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\"><img src=\"file:///Users/Janne7/Library/Caches/TemporaryItems/msoclip/0clip_image004.png\" height=\"67\" width=\"241\" /></span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Her kan du legge inn hvor mange timer per dag hesten går på beite og gi opplysninger om Grasmengde på beite. Hus her at grasmengde i beitet vil kunne avta ganske raskt etter at hestene er sluppet, så her må du følge med og eventuelt endre. Husk også å endre fra Vår/forsommerbeite til Sensommer/høstbeite og eventuelt til Høstbeite når du velger beitegras fra fôrlista.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Dersom hestene ikke går på beite hele døgnet vil beitemodulen regne ut omtrent hvor mye vi kan regne at hestene eter i et gitt antall timer. Ved denne beregningen er det tatt hensyn til hestens naturlige beitemønster. Det vil si at den eter jevnt den første tida, for siden å legge inn pauser til hvile og annen aktivitet. </span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Beregningene av hva hestene tar opp på beite vil alltid være usikre, så følg godt med utviklingen i beitene og hestenes hold slik at du kan korrigere etter behov.</span></p>','',-2,81,'2011-02-15 15:59:44',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-06-30 23:00:00','2012-07-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,11,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2783,2861,'Juli - Er beitene fortsatt gode nok','july201176486','<p class=\"MsoNormal\"><strong><span style=\"font-size: 16pt;\" lang=\"NO-BOK\"></span></strong><span lang=\"NO-BOK\"></span><img alt=\"07splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/07splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"grazing\" src=\"images-joomla/stories/seasons/grazing.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Vi er alt et stykke ut på sommeren og det er på tide å tenke litt på hvordan det står til med hopper, føll og unghester som går på beite. Er beitene fremdeles gode, begynner de å bli nedgnagde og slitt? Kanskje har tørke eller kaldt vær redusert planteveksten. </span></strong></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Hvor godt beitene holder seg utover sommeren avhenger av flere ting. Dersom vi i første omgang tenker på kulturbeiter så vil produksjonen av gras variere ganske mye ut fra forhold som nedbør, temperatur, jordsmonn, plantesammensetting og gjødsling. Planteveksten er høyest tidlig på sommeren. Siden avtar både tilvekst og kvalitet. Vi må derfor regne med at beiter som gir tilstrekkelig gras til hestene tidlig på sommeren ikke er gode nok senere i beitesesongen. Utover i beitesesongen er det derfor viktig at vi jevnlig ser etter hvordan det står til med beiter og beitedyr.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Når hestene går på beite bruker de ikke hele beiteområdet likt. Enkelte områder beites raskt ned mens andre områder blir brukt til å legge gjødsla. På disse gjødselområdene ser er det gjerne mye gras, men hestene vil ikke ete det. Dette er for at hestene skal verne seg mot smitte av innvollsparasitter. Når vi skal vurdere hvor mye gras det er igjen på beitet må vi derfor ikke regne med det graset som gror på gjødselområdene.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Når hestene går på ett beiteområde hele sommeren får beitet liten tid til å hvile. Vi får bedre utnytting av beitene dersom vi deler inn i flere skifter slik at hestene flyttes fra skifte til skifte. På denne måten vil hvert skifte få tid til å hvile og vokse til igjen før hestene slippes tilbake igjen. I hvileperioden kan vi gjødsle, pusse av gammelt gras, fjerne møkk og eventuelt vanne dersom det har vært tørt.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Beiter som brukes bare til hester vil etter hvert bli av dårligere kvalitet. Dette kan motvirkes dersom beitene pløyes om med noen års mellomrom. Nå er det imidlertid mange beiter om sjelden eller aldri pløyes og da kan det være til stor hjelp om vi også kan beite med andre dyreslag enn hester. Dersom det enkelte år eller perioder beites med storfe eller sau vil disse dyra være med på å redusere problemene med parasittsmitte og de vil også beite det graset som hestene ikke tar. Hesteparasitten som ender i en storfemage eller sauemage har lite å se fram til.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Gode skog– og fjellbeiter er ypperlig til hester. Her er arealene så store at vi i mindre grad har problemer med ”gjødselområder” og parasittsmitte. I tillegg er den botaniske sammensettingen mer varierende slik at hestene i større grad kan velge hva de vil ete. Også til hester som lett blir for feite i beitesesongen vil denne typen beiter være et godt alternativ. </span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><strong><span lang=\"NO-BOK\">Kan vi bruke PC-Horse programmet til å beregne hestenes næringsopptak i beitetida?</span></strong></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">I PC-Horse finner du en egen ”beitemodul”. Her gir du opplysninger om kvaliteten av beitene dine og hvor mange timer per dag hestene går på beite. For å få opp valgene om beiter og beitegang må du først velge hest og så velge et beitegras fra fôrlista. Når du har gjort dette får du også opp valget ”Hesten går på beite”.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\"><img src=\"file:///Users/Janne7/Library/Caches/TemporaryItems/msoclip/0clip_image002.png\" height=\"145\" width=\"195\" /></span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Dersom du klikker ”Hesten går på beite” får du nederst i skjermen opp valg for beitetype og beitetid.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\"><img src=\"file:///Users/Janne7/Library/Caches/TemporaryItems/msoclip/0clip_image004.png\" height=\"67\" width=\"241\" /></span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Her kan du legge inn hvor mange timer per dag hesten går på beite og gi opplysninger om Grasmengde på beite. Hus her at grasmengde i beitet vil kunne avta ganske raskt etter at hestene er sluppet, så her må du følge med og eventuelt endre. Husk også å endre fra Vår/forsommerbeite til Sensommer/høstbeite og eventuelt til Høstbeite når du velger beitegras fra fôrlista.</span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Dersom hestene ikke går på beite hele døgnet vil beitemodulen regne ut omtrent hvor mye vi kan regne at hestene eter i et gitt antall timer. Ved denne beregningen er det tatt hensyn til hestens naturlige beitemønster. Det vil si at den eter jevnt den første tida, for siden å legge inn pauser til hvile og annen aktivitet. </span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">&nbsp;</p>\r\n<p class=\"MsoNormal\"><span lang=\"NO-BOK\">Beregningene av hva hestene tar opp på beite vil alltid være usikre, så følg godt med utviklingen i beitene og hestenes hold slik at du kan korrigere etter behov.</span></p>','',-2,81,'2011-02-15 15:59:44',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-06-30 23:00:00','2012-07-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,11,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2784,2862,'Juni - Hestene trenger salt!','june201151232','<p><img alt=\"06splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/06splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"grazing\" src=\"images-joomla/stories/seasons/grazing.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <br /><em>Programmets månadsbild - Norske Superhoppen Funny Legend med føl</em> <em>på beite</em></p>\r\n<p>Vi er kommet til juni og det er sommer. Dette betyr også at hestene nå trenger mer salt på grunn av varmen. Saltbehovet øker særlig mye for hester som trenes og svetter mye.</p>\r\n','\r\n<p>Vannet i kroppen, som utgjør 60-70% av kroppsvekten, har cirka 10 gram oppløste salter per liter. Rent vann fungerer ikke, saltene gir helt nødvendige bidrag til kroppsvæskene funksjoner.&nbsp; <br /> Når saltene er oppløst i blod og cellevæske kalles de ioner eller elektrolytter. Disse bidrar til å regulere vanninntaket og væskebalansen. For lite væske i kroppen fører raskt til nedsatt prestasjon. <br /> De viktigste elektrolyttene i kroppen er natrium (Na), kalium (K) og klor (Cl). Saltene må tilføres gjennom fôret. I tillegg til saltene (eller mineralene) som finnes naturlig i plantemateriale, må vi i mange situasjoner tilføre ekstra. Dette gjør vi gjennom kraftfôr, mineralblandinger og ekstra salttilskudd. Vanlig koksalt har kjemisk tegn NaCl og består altså av natrium og klor. Det vil si at dersom vi gir hesten nok salt har vi dekket opp to av de 3 viktigste elektrolyttene.</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig1\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig1.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\nFiguren viser med blå stolper behovet for natrium i gram pr dag, og med røde stolper hvor mye salt vi må gi for å dekke dette behovet ved ulik treningsintensitet. Daglig saltmengde må økes fra ca 30 gram når hesten ikke trenes, til mer enn 120 gram ved intens trening. Beregningene gjelder for sommerhalvåret og en hest på 500 kg. I vinterhalvåret vil behovene vanligvis være lavere.<br />Hva så med Kalium? &nbsp;Kalium får vi ikke tilført ved å gi salt. Det er imidlertid rikelig med kalium i grovfôr som gras, ensilasje og høy. Normalt kaliuminnhold i gras, ensilasje og høy vil være mellom 20 og 30 gram per kg tørrstoff.\r\n<p><img alt=\"juni-fig2\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig2.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\nFiguren viser at behovet for kalium øker fra ca 25 gram per dag når hesten ikke trenes, til vel 50 gram per dag ved intens trening. Dersom hesten får nok grovfôr (Bruk PC-Horse for å sjekke dette) overstiger inntaket av kalium behovet med god margin. Det er derfor bare i helt spesielle tilfeller behov for å gi ekstra kalium, f.eks under harde distanseritt.<br /> <br /> Den praktiske konklusjonen er derfor at vi må tilsette salt i rasjonene til hester, og at mengdene stiger relativt mye når treningsintensiteten øker, spesielt i sommerhalvåret. <br /> <br /> Til hester i trening er det <strong>ikke tilstrekkelig</strong> å henge opp en saltstein i boksen. De aller fleste hester vil ikke ete nok av saltsteinen. Det beste er å gi løst salt direkte i krybba, gjerne sammen med kraftfôret. Til avlshopper og unghester som går på beite vil det være tilstrekkelig å sørge for at de alltid har tilgang til saltstein.<br /> <br />For å kontrollere at hestene dine får nok elektrolytter (salt) kan du bruke PC-Horse programmet. Når du har lagt inn hesten i programmet og velger fôr til rasjonen skal du huske å ta med salt. Alle fôr vil bidra med både Na og Cl. Vent derfor med å bestemme hvor mye salt hesten skal få, til du har bestemt mengden av de andre fôrslagene i rasjonen. Klikk på mengdefeltet for salt, slik at dette blir blått, og klikk deretter på \"pil opp\" i feltet over. Øk mengden salt i rasjonen til feltet for natrium i stolpediagrammet blir grønt (se figur). Du har da balansert saltbehov og salttilførsel.\r\n<p><img alt=\"juni-fig3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig3.jpg\" height=\"298\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>',-2,81,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-05-31 23:00:00','2012-06-29 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,4,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2785,2863,'Juni - Hestene trenger salt!','june201140811','<p><img alt=\"06splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/06splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"grazing\" src=\"images-joomla/stories/seasons/grazing.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <br /><em>Programmets månadsbild - Norske Superhoppen Funny Legend med føl</em> <em>på beite</em></p>\r\n<p>Vi er kommet til juni og det er sommer. Dette betyr også at hestene nå trenger mer salt på grunn av varmen. Saltbehovet øker særlig mye for hester som trenes og svetter mye.</p>\r\n','\r\n<p>Vannet i kroppen, som utgjør 60-70% av kroppsvekten, har cirka 10 gram oppløste salter per liter. Rent vann fungerer ikke, saltene gir helt nødvendige bidrag til kroppsvæskene funksjoner.&nbsp; <br /> Når saltene er oppløst i blod og cellevæske kalles de ioner eller elektrolytter. Disse bidrar til å regulere vanninntaket og væskebalansen. For lite væske i kroppen fører raskt til nedsatt prestasjon. <br /> De viktigste elektrolyttene i kroppen er natrium (Na), kalium (K) og klor (Cl). Saltene må tilføres gjennom fôret. I tillegg til saltene (eller mineralene) som finnes naturlig i plantemateriale, må vi i mange situasjoner tilføre ekstra. Dette gjør vi gjennom kraftfôr, mineralblandinger og ekstra salttilskudd. Vanlig koksalt har kjemisk tegn NaCl og består altså av natrium og klor. Det vil si at dersom vi gir hesten nok salt har vi dekket opp to av de 3 viktigste elektrolyttene.</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig1\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig1.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\nFiguren viser med blå stolper behovet for natrium i gram pr dag, og med røde stolper hvor mye salt vi må gi for å dekke dette behovet ved ulik treningsintensitet. Daglig saltmengde må økes fra ca 30 gram når hesten ikke trenes, til mer enn 120 gram ved intens trening. Beregningene gjelder for sommerhalvåret og en hest på 500 kg. I vinterhalvåret vil behovene vanligvis være lavere.<br />Hva så med Kalium? &nbsp;Kalium får vi ikke tilført ved å gi salt. Det er imidlertid rikelig med kalium i grovfôr som gras, ensilasje og høy. Normalt kaliuminnhold i gras, ensilasje og høy vil være mellom 20 og 30 gram per kg tørrstoff.\r\n<p><img alt=\"juni-fig2\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig2.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\nFiguren viser at behovet for kalium øker fra ca 25 gram per dag når hesten ikke trenes, til vel 50 gram per dag ved intens trening. Dersom hesten får nok grovfôr (Bruk PC-Horse for å sjekke dette) overstiger inntaket av kalium behovet med god margin. Det er derfor bare i helt spesielle tilfeller behov for å gi ekstra kalium, f.eks under harde distanseritt.<br /> <br /> Den praktiske konklusjonen er derfor at vi må tilsette salt i rasjonene til hester, og at mengdene stiger relativt mye når treningsintensiteten øker, spesielt i sommerhalvåret. <br /> <br /> Til hester i trening er det <strong>ikke tilstrekkelig</strong> å henge opp en saltstein i boksen. De aller fleste hester vil ikke ete nok av saltsteinen. Det beste er å gi løst salt direkte i krybba, gjerne sammen med kraftfôret. Til avlshopper og unghester som går på beite vil det være tilstrekkelig å sørge for at de alltid har tilgang til saltstein.<br /> <br />For å kontrollere at hestene dine får nok elektrolytter (salt) kan du bruke PC-Horse programmet. Når du har lagt inn hesten i programmet og velger fôr til rasjonen skal du huske å ta med salt. Alle fôr vil bidra med både Na og Cl. Vent derfor med å bestemme hvor mye salt hesten skal få, til du har bestemt mengden av de andre fôrslagene i rasjonen. Klikk på mengdefeltet for salt, slik at dette blir blått, og klikk deretter på \"pil opp\" i feltet over. Øk mengden salt i rasjonen til feltet for natrium i stolpediagrammet blir grønt (se figur). Du har da balansert saltbehov og salttilførsel.\r\n<p><img alt=\"juni-fig3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig3.jpg\" height=\"298\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>',-2,81,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-05-31 23:00:00','2012-06-29 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,4,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2786,2864,'Juni - Hestene trenger salt!','june20113277','<p><img alt=\"06splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/06splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"grazing\" src=\"images-joomla/stories/seasons/grazing.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <br /><em>Programmets månadsbild - Norske Superhoppen Funny Legend med føl</em> <em>på beite</em></p>\r\n<p>Vi er kommet til juni og det er sommer. Dette betyr også at hestene nå trenger mer salt på grunn av varmen. Saltbehovet øker særlig mye for hester som trenes og svetter mye.</p>\r\n','\r\n<p>Vannet i kroppen, som utgjør 60-70% av kroppsvekten, har cirka 10 gram oppløste salter per liter. Rent vann fungerer ikke, saltene gir helt nødvendige bidrag til kroppsvæskene funksjoner.&nbsp; <br /> Når saltene er oppløst i blod og cellevæske kalles de ioner eller elektrolytter. Disse bidrar til å regulere vanninntaket og væskebalansen. For lite væske i kroppen fører raskt til nedsatt prestasjon. <br /> De viktigste elektrolyttene i kroppen er natrium (Na), kalium (K) og klor (Cl). Saltene må tilføres gjennom fôret. I tillegg til saltene (eller mineralene) som finnes naturlig i plantemateriale, må vi i mange situasjoner tilføre ekstra. Dette gjør vi gjennom kraftfôr, mineralblandinger og ekstra salttilskudd. Vanlig koksalt har kjemisk tegn NaCl og består altså av natrium og klor. Det vil si at dersom vi gir hesten nok salt har vi dekket opp to av de 3 viktigste elektrolyttene.</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig1\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig1.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\nFiguren viser med blå stolper behovet for natrium i gram pr dag, og med røde stolper hvor mye salt vi må gi for å dekke dette behovet ved ulik treningsintensitet. Daglig saltmengde må økes fra ca 30 gram når hesten ikke trenes, til mer enn 120 gram ved intens trening. Beregningene gjelder for sommerhalvåret og en hest på 500 kg. I vinterhalvåret vil behovene vanligvis være lavere.<br />Hva så med Kalium? &nbsp;Kalium får vi ikke tilført ved å gi salt. Det er imidlertid rikelig med kalium i grovfôr som gras, ensilasje og høy. Normalt kaliuminnhold i gras, ensilasje og høy vil være mellom 20 og 30 gram per kg tørrstoff.\r\n<p><img alt=\"juni-fig2\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig2.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\nFiguren viser at behovet for kalium øker fra ca 25 gram per dag når hesten ikke trenes, til vel 50 gram per dag ved intens trening. Dersom hesten får nok grovfôr (Bruk PC-Horse for å sjekke dette) overstiger inntaket av kalium behovet med god margin. Det er derfor bare i helt spesielle tilfeller behov for å gi ekstra kalium, f.eks under harde distanseritt.<br /> <br /> Den praktiske konklusjonen er derfor at vi må tilsette salt i rasjonene til hester, og at mengdene stiger relativt mye når treningsintensiteten øker, spesielt i sommerhalvåret. <br /> <br /> Til hester i trening er det <strong>ikke tilstrekkelig</strong> å henge opp en saltstein i boksen. De aller fleste hester vil ikke ete nok av saltsteinen. Det beste er å gi løst salt direkte i krybba, gjerne sammen med kraftfôret. Til avlshopper og unghester som går på beite vil det være tilstrekkelig å sørge for at de alltid har tilgang til saltstein.<br /> <br />For å kontrollere at hestene dine får nok elektrolytter (salt) kan du bruke PC-Horse programmet. Når du har lagt inn hesten i programmet og velger fôr til rasjonen skal du huske å ta med salt. Alle fôr vil bidra med både Na og Cl. Vent derfor med å bestemme hvor mye salt hesten skal få, til du har bestemt mengden av de andre fôrslagene i rasjonen. Klikk på mengdefeltet for salt, slik at dette blir blått, og klikk deretter på \"pil opp\" i feltet over. Øk mengden salt i rasjonen til feltet for natrium i stolpediagrammet blir grønt (se figur). Du har da balansert saltbehov og salttilførsel.\r\n<p><img alt=\"juni-fig3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig3.jpg\" height=\"298\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>',-2,81,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-05-31 23:00:00','2012-06-29 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,4,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2787,2865,'Juni - Hestene trenger salt!','june201141806','<p><img alt=\"06splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/06splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"grazing\" src=\"images-joomla/stories/seasons/grazing.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <br /><em>Programmets månadsbild - Norske Superhoppen Funny Legend med føl</em> <em>på beite</em></p>\r\n<p>Vi er kommet til juni og det er sommer. Dette betyr også at hestene nå trenger mer salt på grunn av varmen. Saltbehovet øker særlig mye for hester som trenes og svetter mye.</p>\r\n','\r\n<p>Vannet i kroppen, som utgjør 60-70% av kroppsvekten, har cirka 10 gram oppløste salter per liter. Rent vann fungerer ikke, saltene gir helt nødvendige bidrag til kroppsvæskene funksjoner.&nbsp; <br /> Når saltene er oppløst i blod og cellevæske kalles de ioner eller elektrolytter. Disse bidrar til å regulere vanninntaket og væskebalansen. For lite væske i kroppen fører raskt til nedsatt prestasjon. <br /> De viktigste elektrolyttene i kroppen er natrium (Na), kalium (K) og klor (Cl). Saltene må tilføres gjennom fôret. I tillegg til saltene (eller mineralene) som finnes naturlig i plantemateriale, må vi i mange situasjoner tilføre ekstra. Dette gjør vi gjennom kraftfôr, mineralblandinger og ekstra salttilskudd. Vanlig koksalt har kjemisk tegn NaCl og består altså av natrium og klor. Det vil si at dersom vi gir hesten nok salt har vi dekket opp to av de 3 viktigste elektrolyttene.</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig1\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig1.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\nFiguren viser med blå stolper behovet for natrium i gram pr dag, og med røde stolper hvor mye salt vi må gi for å dekke dette behovet ved ulik treningsintensitet. Daglig saltmengde må økes fra ca 30 gram når hesten ikke trenes, til mer enn 120 gram ved intens trening. Beregningene gjelder for sommerhalvåret og en hest på 500 kg. I vinterhalvåret vil behovene vanligvis være lavere.<br />Hva så med Kalium? &nbsp;Kalium får vi ikke tilført ved å gi salt. Det er imidlertid rikelig med kalium i grovfôr som gras, ensilasje og høy. Normalt kaliuminnhold i gras, ensilasje og høy vil være mellom 20 og 30 gram per kg tørrstoff.\r\n<p><img alt=\"juni-fig2\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig2.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\nFiguren viser at behovet for kalium øker fra ca 25 gram per dag når hesten ikke trenes, til vel 50 gram per dag ved intens trening. Dersom hesten får nok grovfôr (Bruk PC-Horse for å sjekke dette) overstiger inntaket av kalium behovet med god margin. Det er derfor bare i helt spesielle tilfeller behov for å gi ekstra kalium, f.eks under harde distanseritt.<br /> <br /> Den praktiske konklusjonen er derfor at vi må tilsette salt i rasjonene til hester, og at mengdene stiger relativt mye når treningsintensiteten øker, spesielt i sommerhalvåret. <br /> <br /> Til hester i trening er det <strong>ikke tilstrekkelig</strong> å henge opp en saltstein i boksen. De aller fleste hester vil ikke ete nok av saltsteinen. Det beste er å gi løst salt direkte i krybba, gjerne sammen med kraftfôret. Til avlshopper og unghester som går på beite vil det være tilstrekkelig å sørge for at de alltid har tilgang til saltstein.<br /> <br />For å kontrollere at hestene dine får nok elektrolytter (salt) kan du bruke PC-Horse programmet. Når du har lagt inn hesten i programmet og velger fôr til rasjonen skal du huske å ta med salt. Alle fôr vil bidra med både Na og Cl. Vent derfor med å bestemme hvor mye salt hesten skal få, til du har bestemt mengden av de andre fôrslagene i rasjonen. Klikk på mengdefeltet for salt, slik at dette blir blått, og klikk deretter på \"pil opp\" i feltet over. Øk mengden salt i rasjonen til feltet for natrium i stolpediagrammet blir grønt (se figur). Du har da balansert saltbehov og salttilførsel.\r\n<p><img alt=\"juni-fig3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig3.jpg\" height=\"298\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>',-2,81,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-05-31 23:00:00','2012-06-29 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,4,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2788,2866,'Juni - Hestene trenger salt!','june201177343','<p><img alt=\"06splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/06splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"grazing\" src=\"images-joomla/stories/seasons/grazing.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <br /><em>Programmets månadsbild - Norske Superhoppen Funny Legend med føl</em> <em>på beite</em></p>\r\n<p>Vi er kommet til juni og det er sommer. Dette betyr også at hestene nå trenger mer salt på grunn av varmen. Saltbehovet øker særlig mye for hester som trenes og svetter mye.</p>\r\n','\r\n<p>Vannet i kroppen, som utgjør 60-70% av kroppsvekten, har cirka 10 gram oppløste salter per liter. Rent vann fungerer ikke, saltene gir helt nødvendige bidrag til kroppsvæskene funksjoner.&nbsp; <br /> Når saltene er oppløst i blod og cellevæske kalles de ioner eller elektrolytter. Disse bidrar til å regulere vanninntaket og væskebalansen. For lite væske i kroppen fører raskt til nedsatt prestasjon. <br /> De viktigste elektrolyttene i kroppen er natrium (Na), kalium (K) og klor (Cl). Saltene må tilføres gjennom fôret. I tillegg til saltene (eller mineralene) som finnes naturlig i plantemateriale, må vi i mange situasjoner tilføre ekstra. Dette gjør vi gjennom kraftfôr, mineralblandinger og ekstra salttilskudd. Vanlig koksalt har kjemisk tegn NaCl og består altså av natrium og klor. Det vil si at dersom vi gir hesten nok salt har vi dekket opp to av de 3 viktigste elektrolyttene.</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig1\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig1.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\nFiguren viser med blå stolper behovet for natrium i gram pr dag, og med røde stolper hvor mye salt vi må gi for å dekke dette behovet ved ulik treningsintensitet. Daglig saltmengde må økes fra ca 30 gram når hesten ikke trenes, til mer enn 120 gram ved intens trening. Beregningene gjelder for sommerhalvåret og en hest på 500 kg. I vinterhalvåret vil behovene vanligvis være lavere.<br />Hva så med Kalium? &nbsp;Kalium får vi ikke tilført ved å gi salt. Det er imidlertid rikelig med kalium i grovfôr som gras, ensilasje og høy. Normalt kaliuminnhold i gras, ensilasje og høy vil være mellom 20 og 30 gram per kg tørrstoff.\r\n<p><img alt=\"juni-fig2\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig2.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\nFiguren viser at behovet for kalium øker fra ca 25 gram per dag når hesten ikke trenes, til vel 50 gram per dag ved intens trening. Dersom hesten får nok grovfôr (Bruk PC-Horse for å sjekke dette) overstiger inntaket av kalium behovet med god margin. Det er derfor bare i helt spesielle tilfeller behov for å gi ekstra kalium, f.eks under harde distanseritt.<br /> <br /> Den praktiske konklusjonen er derfor at vi må tilsette salt i rasjonene til hester, og at mengdene stiger relativt mye når treningsintensiteten øker, spesielt i sommerhalvåret. <br /> <br /> Til hester i trening er det <strong>ikke tilstrekkelig</strong> å henge opp en saltstein i boksen. De aller fleste hester vil ikke ete nok av saltsteinen. Det beste er å gi løst salt direkte i krybba, gjerne sammen med kraftfôret. Til avlshopper og unghester som går på beite vil det være tilstrekkelig å sørge for at de alltid har tilgang til saltstein.<br /> <br />For å kontrollere at hestene dine får nok elektrolytter (salt) kan du bruke PC-Horse programmet. Når du har lagt inn hesten i programmet og velger fôr til rasjonen skal du huske å ta med salt. Alle fôr vil bidra med både Na og Cl. Vent derfor med å bestemme hvor mye salt hesten skal få, til du har bestemt mengden av de andre fôrslagene i rasjonen. Klikk på mengdefeltet for salt, slik at dette blir blått, og klikk deretter på \"pil opp\" i feltet over. Øk mengden salt i rasjonen til feltet for natrium i stolpediagrammet blir grønt (se figur). Du har da balansert saltbehov og salttilførsel.\r\n<p><img alt=\"juni-fig3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig3.jpg\" height=\"298\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>',-2,81,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-05-31 23:00:00','2012-06-29 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,4,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2789,2867,'Juni - Hestene trenger salt!','june201168142','<p><img alt=\"06splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/06splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"grazing\" src=\"images-joomla/stories/seasons/grazing.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <br /><em>Programmets månadsbild - Norske Superhoppen Funny Legend med føl</em> <em>på beite</em></p>\r\n<p>Vi er kommet til juni og det er sommer. Dette betyr også at hestene nå trenger mer salt på grunn av varmen. Saltbehovet øker særlig mye for hester som trenes og svetter mye.</p>\r\n','\r\n<p>Vannet i kroppen, som utgjør 60-70% av kroppsvekten, har cirka 10 gram oppløste salter per liter. Rent vann fungerer ikke, saltene gir helt nødvendige bidrag til kroppsvæskene funksjoner.&nbsp; <br /> Når saltene er oppløst i blod og cellevæske kalles de ioner eller elektrolytter. Disse bidrar til å regulere vanninntaket og væskebalansen. For lite væske i kroppen fører raskt til nedsatt prestasjon. <br /> De viktigste elektrolyttene i kroppen er natrium (Na), kalium (K) og klor (Cl). Saltene må tilføres gjennom fôret. I tillegg til saltene (eller mineralene) som finnes naturlig i plantemateriale, må vi i mange situasjoner tilføre ekstra. Dette gjør vi gjennom kraftfôr, mineralblandinger og ekstra salttilskudd. Vanlig koksalt har kjemisk tegn NaCl og består altså av natrium og klor. Det vil si at dersom vi gir hesten nok salt har vi dekket opp to av de 3 viktigste elektrolyttene.</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig1\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig1.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\nFiguren viser med blå stolper behovet for natrium i gram pr dag, og med røde stolper hvor mye salt vi må gi for å dekke dette behovet ved ulik treningsintensitet. Daglig saltmengde må økes fra ca 30 gram når hesten ikke trenes, til mer enn 120 gram ved intens trening. Beregningene gjelder for sommerhalvåret og en hest på 500 kg. I vinterhalvåret vil behovene vanligvis være lavere.<br />Hva så med Kalium? &nbsp;Kalium får vi ikke tilført ved å gi salt. Det er imidlertid rikelig med kalium i grovfôr som gras, ensilasje og høy. Normalt kaliuminnhold i gras, ensilasje og høy vil være mellom 20 og 30 gram per kg tørrstoff.\r\n<p><img alt=\"juni-fig2\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig2.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\nFiguren viser at behovet for kalium øker fra ca 25 gram per dag når hesten ikke trenes, til vel 50 gram per dag ved intens trening. Dersom hesten får nok grovfôr (Bruk PC-Horse for å sjekke dette) overstiger inntaket av kalium behovet med god margin. Det er derfor bare i helt spesielle tilfeller behov for å gi ekstra kalium, f.eks under harde distanseritt.<br /> <br /> Den praktiske konklusjonen er derfor at vi må tilsette salt i rasjonene til hester, og at mengdene stiger relativt mye når treningsintensiteten øker, spesielt i sommerhalvåret. <br /> <br /> Til hester i trening er det <strong>ikke tilstrekkelig</strong> å henge opp en saltstein i boksen. De aller fleste hester vil ikke ete nok av saltsteinen. Det beste er å gi løst salt direkte i krybba, gjerne sammen med kraftfôret. Til avlshopper og unghester som går på beite vil det være tilstrekkelig å sørge for at de alltid har tilgang til saltstein.<br /> <br />For å kontrollere at hestene dine får nok elektrolytter (salt) kan du bruke PC-Horse programmet. Når du har lagt inn hesten i programmet og velger fôr til rasjonen skal du huske å ta med salt. Alle fôr vil bidra med både Na og Cl. Vent derfor med å bestemme hvor mye salt hesten skal få, til du har bestemt mengden av de andre fôrslagene i rasjonen. Klikk på mengdefeltet for salt, slik at dette blir blått, og klikk deretter på \"pil opp\" i feltet over. Øk mengden salt i rasjonen til feltet for natrium i stolpediagrammet blir grønt (se figur). Du har da balansert saltbehov og salttilførsel.\r\n<p><img alt=\"juni-fig3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig3.jpg\" height=\"298\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>',-2,81,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-05-31 23:00:00','2012-06-29 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,4,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2790,2868,'Juni - Hestene trenger salt!','june201138665','<p><img alt=\"06splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/06splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"grazing\" src=\"images-joomla/stories/seasons/grazing.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <br /><em>Programmets månadsbild - Norske Superhoppen Funny Legend med føl</em> <em>på beite</em></p>\r\n<p>Vi er kommet til juni og det er sommer. Dette betyr også at hestene nå trenger mer salt på grunn av varmen. Saltbehovet øker særlig mye for hester som trenes og svetter mye.</p>\r\n','\r\n<p>Vannet i kroppen, som utgjør 60-70% av kroppsvekten, har cirka 10 gram oppløste salter per liter. Rent vann fungerer ikke, saltene gir helt nødvendige bidrag til kroppsvæskene funksjoner.&nbsp; <br /> Når saltene er oppløst i blod og cellevæske kalles de ioner eller elektrolytter. Disse bidrar til å regulere vanninntaket og væskebalansen. For lite væske i kroppen fører raskt til nedsatt prestasjon. <br /> De viktigste elektrolyttene i kroppen er natrium (Na), kalium (K) og klor (Cl). Saltene må tilføres gjennom fôret. I tillegg til saltene (eller mineralene) som finnes naturlig i plantemateriale, må vi i mange situasjoner tilføre ekstra. Dette gjør vi gjennom kraftfôr, mineralblandinger og ekstra salttilskudd. Vanlig koksalt har kjemisk tegn NaCl og består altså av natrium og klor. Det vil si at dersom vi gir hesten nok salt har vi dekket opp to av de 3 viktigste elektrolyttene.</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig1\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig1.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\nFiguren viser med blå stolper behovet for natrium i gram pr dag, og med røde stolper hvor mye salt vi må gi for å dekke dette behovet ved ulik treningsintensitet. Daglig saltmengde må økes fra ca 30 gram når hesten ikke trenes, til mer enn 120 gram ved intens trening. Beregningene gjelder for sommerhalvåret og en hest på 500 kg. I vinterhalvåret vil behovene vanligvis være lavere.<br />Hva så med Kalium? &nbsp;Kalium får vi ikke tilført ved å gi salt. Det er imidlertid rikelig med kalium i grovfôr som gras, ensilasje og høy. Normalt kaliuminnhold i gras, ensilasje og høy vil være mellom 20 og 30 gram per kg tørrstoff.\r\n<p><img alt=\"juni-fig2\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig2.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\nFiguren viser at behovet for kalium øker fra ca 25 gram per dag når hesten ikke trenes, til vel 50 gram per dag ved intens trening. Dersom hesten får nok grovfôr (Bruk PC-Horse for å sjekke dette) overstiger inntaket av kalium behovet med god margin. Det er derfor bare i helt spesielle tilfeller behov for å gi ekstra kalium, f.eks under harde distanseritt.<br /> <br /> Den praktiske konklusjonen er derfor at vi må tilsette salt i rasjonene til hester, og at mengdene stiger relativt mye når treningsintensiteten øker, spesielt i sommerhalvåret. <br /> <br /> Til hester i trening er det <strong>ikke tilstrekkelig</strong> å henge opp en saltstein i boksen. De aller fleste hester vil ikke ete nok av saltsteinen. Det beste er å gi løst salt direkte i krybba, gjerne sammen med kraftfôret. Til avlshopper og unghester som går på beite vil det være tilstrekkelig å sørge for at de alltid har tilgang til saltstein.<br /> <br />For å kontrollere at hestene dine får nok elektrolytter (salt) kan du bruke PC-Horse programmet. Når du har lagt inn hesten i programmet og velger fôr til rasjonen skal du huske å ta med salt. Alle fôr vil bidra med både Na og Cl. Vent derfor med å bestemme hvor mye salt hesten skal få, til du har bestemt mengden av de andre fôrslagene i rasjonen. Klikk på mengdefeltet for salt, slik at dette blir blått, og klikk deretter på \"pil opp\" i feltet over. Øk mengden salt i rasjonen til feltet for natrium i stolpediagrammet blir grønt (se figur). Du har da balansert saltbehov og salttilførsel.\r\n<p><img alt=\"juni-fig3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig3.jpg\" height=\"298\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>',-2,81,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-05-31 23:00:00','2012-06-29 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,4,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2791,2869,'Maj - Gjør beitene og hestene klare for beitesesongen','may201130368','<img alt=\"foal-diar\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foal-diar.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /> <img alt=\"bete\" src=\"images-joomla/stories/seasons/bete.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /><br /><strong><br />Etter en lang vinter er det snart tid for å få hestene på beite igjen. </strong>Overgangen fra innefôring til beitegang kan imidlertid gi en del problemer dersom man ikke har gjort riktige forberedelser.','\r\n<p>Det første vi må gjøre nå er å kontrollere og eventuelt reparere gjerder og grinder. Vi bør også gå over beitene og fjerne uønskede ting som f.eks tomflasker eller rester av gammel piggtråd.&nbsp; Vi må også kontrollere at vannkilden eller drikkekar er i orden. Det må settes ut saltstein på alle beitene før hestene slippes.</p>\r\n<p>En gradvis overgang fra innefôring til beitegang er helt avgjørende. I denne overgangsperioden, der hestene gradvis får adgang til mer og mer gras, fortsetter man med rasjonen hestene har fått inne og reduserer kraftfôret.&nbsp; La hestene få sitt vanlige grovfôr (høy eller ensilasje) om morgenen før de får beitegras og om kvelden. Tiden på beite økes gradvis over én til to uker før hestene endelig kan gå på beite hele døgnet.</p>\r\n<p>Hester beiter ikke jevnt ned hele beiteområdet. De har sine favorittområder der de raskt beiter ned graset, og de har sine \"gjødselområder\" der de ikke vil beite. Det kan derfor ofte se ut som om det er godt med gras igjen på beitet, mens det egentlig er svært lite av det hestene vil ete. Vi må derfor følge godt med og flytte hestene til nytt beite i tide.</p>\r\n<p>Før hestene slippes på beite bør de få ormekur. Kontakt veterinær og be om å få en plan for ormebehandlingen som passer ditt hestehold.</p>\r\n<p>Hopper med føll og til unghester skal ha beiter av god kvalitet. Det er viktig å følge med slik at det hele tiden er rikelig med gras i beitene, ellers vil både avlshopper og unghester raskt gå ned i hold. Mest praktisk er det om vi kan ha flere beiter og så skifte mellom disse, eventuelt dele et stort beite inn i flere skifter.</p>\r\n<p>Til voksne hester som ikke trenes i beiteperioden og til ponnier kan vi klare oss med beiter av lavere kvalitet. Utmarksbeiter eller skogsbeiter vil kunne være tilstrekkelig bare områdene er store nok. &nbsp;Til hester som har lett for å bli forfangne vil også mer \"ekstensive\" beitetyper være best.</p>\r\n<p>Enkelte år kan vi få en tørkeperiode midt på sommeren, gjerne i juli. Da vil beitekvaliteten raskt kunne gå ned, så vi må hele tiden følge med utviklingen i beitene og hestenes hold.</p>\r\n<p>Her i landet har vi lange tradisjoner med utpå sommeren å slippe hester på store skogsområder eller på fjellbeite. Særlig på fjellbeite vil gjerne kvaliteten på beitegraset være svært god, men hestene må beite mange timer for å få i seg nok. Vi kan derfor ofte se at unghester og hopper med føll kan bli tynne. Vi regner likevel fjellbeite for et godt alternativ, særlig til unghester, da det i tillegg til god næring gir mye og variert mosjon. Unghester, særlig åringer, som skal gå på fjellbeite må ikke være tynne ved slipping.</p>',-2,81,'2011-02-15 15:59:09',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-04-30 23:00:00','2012-05-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,2,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2792,2870,'Maj - Gjør beitene og hestene klare for beitesesongen','may201136853','<img alt=\"foal-diar\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foal-diar.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /> <img alt=\"bete\" src=\"images-joomla/stories/seasons/bete.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /><br /><strong><br />Etter en lang vinter er det snart tid for å få hestene på beite igjen. </strong>Overgangen fra innefôring til beitegang kan imidlertid gi en del problemer dersom man ikke har gjort riktige forberedelser.','\r\n<p>Det første vi må gjøre nå er å kontrollere og eventuelt reparere gjerder og grinder. Vi bør også gå over beitene og fjerne uønskede ting som f.eks tomflasker eller rester av gammel piggtråd.&nbsp; Vi må også kontrollere at vannkilden eller drikkekar er i orden. Det må settes ut saltstein på alle beitene før hestene slippes.</p>\r\n<p>En gradvis overgang fra innefôring til beitegang er helt avgjørende. I denne overgangsperioden, der hestene gradvis får adgang til mer og mer gras, fortsetter man med rasjonen hestene har fått inne og reduserer kraftfôret.&nbsp; La hestene få sitt vanlige grovfôr (høy eller ensilasje) om morgenen før de får beitegras og om kvelden. Tiden på beite økes gradvis over én til to uker før hestene endelig kan gå på beite hele døgnet.</p>\r\n<p>Hester beiter ikke jevnt ned hele beiteområdet. De har sine favorittområder der de raskt beiter ned graset, og de har sine \"gjødselområder\" der de ikke vil beite. Det kan derfor ofte se ut som om det er godt med gras igjen på beitet, mens det egentlig er svært lite av det hestene vil ete. Vi må derfor følge godt med og flytte hestene til nytt beite i tide.</p>\r\n<p>Før hestene slippes på beite bør de få ormekur. Kontakt veterinær og be om å få en plan for ormebehandlingen som passer ditt hestehold.</p>\r\n<p>Hopper med føll og til unghester skal ha beiter av god kvalitet. Det er viktig å følge med slik at det hele tiden er rikelig med gras i beitene, ellers vil både avlshopper og unghester raskt gå ned i hold. Mest praktisk er det om vi kan ha flere beiter og så skifte mellom disse, eventuelt dele et stort beite inn i flere skifter.</p>\r\n<p>Til voksne hester som ikke trenes i beiteperioden og til ponnier kan vi klare oss med beiter av lavere kvalitet. Utmarksbeiter eller skogsbeiter vil kunne være tilstrekkelig bare områdene er store nok. &nbsp;Til hester som har lett for å bli forfangne vil også mer \"ekstensive\" beitetyper være best.</p>\r\n<p>Enkelte år kan vi få en tørkeperiode midt på sommeren, gjerne i juli. Da vil beitekvaliteten raskt kunne gå ned, så vi må hele tiden følge med utviklingen i beitene og hestenes hold.</p>\r\n<p>Her i landet har vi lange tradisjoner med utpå sommeren å slippe hester på store skogsområder eller på fjellbeite. Særlig på fjellbeite vil gjerne kvaliteten på beitegraset være svært god, men hestene må beite mange timer for å få i seg nok. Vi kan derfor ofte se at unghester og hopper med føll kan bli tynne. Vi regner likevel fjellbeite for et godt alternativ, særlig til unghester, da det i tillegg til god næring gir mye og variert mosjon. Unghester, særlig åringer, som skal gå på fjellbeite må ikke være tynne ved slipping.</p>',-2,81,'2011-02-15 15:59:09',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-04-30 23:00:00','2012-05-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,2,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2793,2871,'Maj - Gjør beitene og hestene klare for beitesesongen','may201135903','<img alt=\"foal-diar\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foal-diar.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /> <img alt=\"bete\" src=\"images-joomla/stories/seasons/bete.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /><br /><strong><br />Etter en lang vinter er det snart tid for å få hestene på beite igjen. </strong>Overgangen fra innefôring til beitegang kan imidlertid gi en del problemer dersom man ikke har gjort riktige forberedelser.','\r\n<p>Det første vi må gjøre nå er å kontrollere og eventuelt reparere gjerder og grinder. Vi bør også gå over beitene og fjerne uønskede ting som f.eks tomflasker eller rester av gammel piggtråd.&nbsp; Vi må også kontrollere at vannkilden eller drikkekar er i orden. Det må settes ut saltstein på alle beitene før hestene slippes.</p>\r\n<p>En gradvis overgang fra innefôring til beitegang er helt avgjørende. I denne overgangsperioden, der hestene gradvis får adgang til mer og mer gras, fortsetter man med rasjonen hestene har fått inne og reduserer kraftfôret.&nbsp; La hestene få sitt vanlige grovfôr (høy eller ensilasje) om morgenen før de får beitegras og om kvelden. Tiden på beite økes gradvis over én til to uker før hestene endelig kan gå på beite hele døgnet.</p>\r\n<p>Hester beiter ikke jevnt ned hele beiteområdet. De har sine favorittområder der de raskt beiter ned graset, og de har sine \"gjødselområder\" der de ikke vil beite. Det kan derfor ofte se ut som om det er godt med gras igjen på beitet, mens det egentlig er svært lite av det hestene vil ete. Vi må derfor følge godt med og flytte hestene til nytt beite i tide.</p>\r\n<p>Før hestene slippes på beite bør de få ormekur. Kontakt veterinær og be om å få en plan for ormebehandlingen som passer ditt hestehold.</p>\r\n<p>Hopper med føll og til unghester skal ha beiter av god kvalitet. Det er viktig å følge med slik at det hele tiden er rikelig med gras i beitene, ellers vil både avlshopper og unghester raskt gå ned i hold. Mest praktisk er det om vi kan ha flere beiter og så skifte mellom disse, eventuelt dele et stort beite inn i flere skifter.</p>\r\n<p>Til voksne hester som ikke trenes i beiteperioden og til ponnier kan vi klare oss med beiter av lavere kvalitet. Utmarksbeiter eller skogsbeiter vil kunne være tilstrekkelig bare områdene er store nok. &nbsp;Til hester som har lett for å bli forfangne vil også mer \"ekstensive\" beitetyper være best.</p>\r\n<p>Enkelte år kan vi få en tørkeperiode midt på sommeren, gjerne i juli. Da vil beitekvaliteten raskt kunne gå ned, så vi må hele tiden følge med utviklingen i beitene og hestenes hold.</p>\r\n<p>Her i landet har vi lange tradisjoner med utpå sommeren å slippe hester på store skogsområder eller på fjellbeite. Særlig på fjellbeite vil gjerne kvaliteten på beitegraset være svært god, men hestene må beite mange timer for å få i seg nok. Vi kan derfor ofte se at unghester og hopper med føll kan bli tynne. Vi regner likevel fjellbeite for et godt alternativ, særlig til unghester, da det i tillegg til god næring gir mye og variert mosjon. Unghester, særlig åringer, som skal gå på fjellbeite må ikke være tynne ved slipping.</p>',-2,81,'2011-02-15 15:59:09',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-04-30 23:00:00','2012-05-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,2,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2794,2872,'Maj - Gjør beitene og hestene klare for beitesesongen','may201180889','<img alt=\"foal-diar\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foal-diar.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /> <img alt=\"bete\" src=\"images-joomla/stories/seasons/bete.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /><br /><strong><br />Etter en lang vinter er det snart tid for å få hestene på beite igjen. </strong>Overgangen fra innefôring til beitegang kan imidlertid gi en del problemer dersom man ikke har gjort riktige forberedelser.','\r\n<p>Det første vi må gjøre nå er å kontrollere og eventuelt reparere gjerder og grinder. Vi bør også gå over beitene og fjerne uønskede ting som f.eks tomflasker eller rester av gammel piggtråd.&nbsp; Vi må også kontrollere at vannkilden eller drikkekar er i orden. Det må settes ut saltstein på alle beitene før hestene slippes.</p>\r\n<p>En gradvis overgang fra innefôring til beitegang er helt avgjørende. I denne overgangsperioden, der hestene gradvis får adgang til mer og mer gras, fortsetter man med rasjonen hestene har fått inne og reduserer kraftfôret.&nbsp; La hestene få sitt vanlige grovfôr (høy eller ensilasje) om morgenen før de får beitegras og om kvelden. Tiden på beite økes gradvis over én til to uker før hestene endelig kan gå på beite hele døgnet.</p>\r\n<p>Hester beiter ikke jevnt ned hele beiteområdet. De har sine favorittområder der de raskt beiter ned graset, og de har sine \"gjødselområder\" der de ikke vil beite. Det kan derfor ofte se ut som om det er godt med gras igjen på beitet, mens det egentlig er svært lite av det hestene vil ete. Vi må derfor følge godt med og flytte hestene til nytt beite i tide.</p>\r\n<p>Før hestene slippes på beite bør de få ormekur. Kontakt veterinær og be om å få en plan for ormebehandlingen som passer ditt hestehold.</p>\r\n<p>Hopper med føll og til unghester skal ha beiter av god kvalitet. Det er viktig å følge med slik at det hele tiden er rikelig med gras i beitene, ellers vil både avlshopper og unghester raskt gå ned i hold. Mest praktisk er det om vi kan ha flere beiter og så skifte mellom disse, eventuelt dele et stort beite inn i flere skifter.</p>\r\n<p>Til voksne hester som ikke trenes i beiteperioden og til ponnier kan vi klare oss med beiter av lavere kvalitet. Utmarksbeiter eller skogsbeiter vil kunne være tilstrekkelig bare områdene er store nok. &nbsp;Til hester som har lett for å bli forfangne vil også mer \"ekstensive\" beitetyper være best.</p>\r\n<p>Enkelte år kan vi få en tørkeperiode midt på sommeren, gjerne i juli. Da vil beitekvaliteten raskt kunne gå ned, så vi må hele tiden følge med utviklingen i beitene og hestenes hold.</p>\r\n<p>Her i landet har vi lange tradisjoner med utpå sommeren å slippe hester på store skogsområder eller på fjellbeite. Særlig på fjellbeite vil gjerne kvaliteten på beitegraset være svært god, men hestene må beite mange timer for å få i seg nok. Vi kan derfor ofte se at unghester og hopper med føll kan bli tynne. Vi regner likevel fjellbeite for et godt alternativ, særlig til unghester, da det i tillegg til god næring gir mye og variert mosjon. Unghester, særlig åringer, som skal gå på fjellbeite må ikke være tynne ved slipping.</p>',-2,81,'2011-02-15 15:59:09',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-04-30 23:00:00','2012-05-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,2,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2795,2873,'Maj - Gjør beitene og hestene klare for beitesesongen','may201164047','<img alt=\"foal-diar\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foal-diar.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /> <img alt=\"bete\" src=\"images-joomla/stories/seasons/bete.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /><br /><strong><br />Etter en lang vinter er det snart tid for å få hestene på beite igjen. </strong>Overgangen fra innefôring til beitegang kan imidlertid gi en del problemer dersom man ikke har gjort riktige forberedelser.','\r\n<p>Det første vi må gjøre nå er å kontrollere og eventuelt reparere gjerder og grinder. Vi bør også gå over beitene og fjerne uønskede ting som f.eks tomflasker eller rester av gammel piggtråd.&nbsp; Vi må også kontrollere at vannkilden eller drikkekar er i orden. Det må settes ut saltstein på alle beitene før hestene slippes.</p>\r\n<p>En gradvis overgang fra innefôring til beitegang er helt avgjørende. I denne overgangsperioden, der hestene gradvis får adgang til mer og mer gras, fortsetter man med rasjonen hestene har fått inne og reduserer kraftfôret.&nbsp; La hestene få sitt vanlige grovfôr (høy eller ensilasje) om morgenen før de får beitegras og om kvelden. Tiden på beite økes gradvis over én til to uker før hestene endelig kan gå på beite hele døgnet.</p>\r\n<p>Hester beiter ikke jevnt ned hele beiteområdet. De har sine favorittområder der de raskt beiter ned graset, og de har sine \"gjødselområder\" der de ikke vil beite. Det kan derfor ofte se ut som om det er godt med gras igjen på beitet, mens det egentlig er svært lite av det hestene vil ete. Vi må derfor følge godt med og flytte hestene til nytt beite i tide.</p>\r\n<p>Før hestene slippes på beite bør de få ormekur. Kontakt veterinær og be om å få en plan for ormebehandlingen som passer ditt hestehold.</p>\r\n<p>Hopper med føll og til unghester skal ha beiter av god kvalitet. Det er viktig å følge med slik at det hele tiden er rikelig med gras i beitene, ellers vil både avlshopper og unghester raskt gå ned i hold. Mest praktisk er det om vi kan ha flere beiter og så skifte mellom disse, eventuelt dele et stort beite inn i flere skifter.</p>\r\n<p>Til voksne hester som ikke trenes i beiteperioden og til ponnier kan vi klare oss med beiter av lavere kvalitet. Utmarksbeiter eller skogsbeiter vil kunne være tilstrekkelig bare områdene er store nok. &nbsp;Til hester som har lett for å bli forfangne vil også mer \"ekstensive\" beitetyper være best.</p>\r\n<p>Enkelte år kan vi få en tørkeperiode midt på sommeren, gjerne i juli. Da vil beitekvaliteten raskt kunne gå ned, så vi må hele tiden følge med utviklingen i beitene og hestenes hold.</p>\r\n<p>Her i landet har vi lange tradisjoner med utpå sommeren å slippe hester på store skogsområder eller på fjellbeite. Særlig på fjellbeite vil gjerne kvaliteten på beitegraset være svært god, men hestene må beite mange timer for å få i seg nok. Vi kan derfor ofte se at unghester og hopper med føll kan bli tynne. Vi regner likevel fjellbeite for et godt alternativ, særlig til unghester, da det i tillegg til god næring gir mye og variert mosjon. Unghester, særlig åringer, som skal gå på fjellbeite må ikke være tynne ved slipping.</p>',-2,81,'2011-02-15 15:59:09',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-04-30 23:00:00','2012-05-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,2,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2796,2874,'Maj - Gjør beitene og hestene klare for beitesesongen','may201114135','<img alt=\"foal-diar\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foal-diar.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /> <img alt=\"bete\" src=\"images-joomla/stories/seasons/bete.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /><br /><strong><br />Etter en lang vinter er det snart tid for å få hestene på beite igjen. </strong>Overgangen fra innefôring til beitegang kan imidlertid gi en del problemer dersom man ikke har gjort riktige forberedelser.','\r\n<p>Det første vi må gjøre nå er å kontrollere og eventuelt reparere gjerder og grinder. Vi bør også gå over beitene og fjerne uønskede ting som f.eks tomflasker eller rester av gammel piggtråd.&nbsp; Vi må også kontrollere at vannkilden eller drikkekar er i orden. Det må settes ut saltstein på alle beitene før hestene slippes.</p>\r\n<p>En gradvis overgang fra innefôring til beitegang er helt avgjørende. I denne overgangsperioden, der hestene gradvis får adgang til mer og mer gras, fortsetter man med rasjonen hestene har fått inne og reduserer kraftfôret.&nbsp; La hestene få sitt vanlige grovfôr (høy eller ensilasje) om morgenen før de får beitegras og om kvelden. Tiden på beite økes gradvis over én til to uker før hestene endelig kan gå på beite hele døgnet.</p>\r\n<p>Hester beiter ikke jevnt ned hele beiteområdet. De har sine favorittområder der de raskt beiter ned graset, og de har sine \"gjødselområder\" der de ikke vil beite. Det kan derfor ofte se ut som om det er godt med gras igjen på beitet, mens det egentlig er svært lite av det hestene vil ete. Vi må derfor følge godt med og flytte hestene til nytt beite i tide.</p>\r\n<p>Før hestene slippes på beite bør de få ormekur. Kontakt veterinær og be om å få en plan for ormebehandlingen som passer ditt hestehold.</p>\r\n<p>Hopper med føll og til unghester skal ha beiter av god kvalitet. Det er viktig å følge med slik at det hele tiden er rikelig med gras i beitene, ellers vil både avlshopper og unghester raskt gå ned i hold. Mest praktisk er det om vi kan ha flere beiter og så skifte mellom disse, eventuelt dele et stort beite inn i flere skifter.</p>\r\n<p>Til voksne hester som ikke trenes i beiteperioden og til ponnier kan vi klare oss med beiter av lavere kvalitet. Utmarksbeiter eller skogsbeiter vil kunne være tilstrekkelig bare områdene er store nok. &nbsp;Til hester som har lett for å bli forfangne vil også mer \"ekstensive\" beitetyper være best.</p>\r\n<p>Enkelte år kan vi få en tørkeperiode midt på sommeren, gjerne i juli. Da vil beitekvaliteten raskt kunne gå ned, så vi må hele tiden følge med utviklingen i beitene og hestenes hold.</p>\r\n<p>Her i landet har vi lange tradisjoner med utpå sommeren å slippe hester på store skogsområder eller på fjellbeite. Særlig på fjellbeite vil gjerne kvaliteten på beitegraset være svært god, men hestene må beite mange timer for å få i seg nok. Vi kan derfor ofte se at unghester og hopper med føll kan bli tynne. Vi regner likevel fjellbeite for et godt alternativ, særlig til unghester, da det i tillegg til god næring gir mye og variert mosjon. Unghester, særlig åringer, som skal gå på fjellbeite må ikke være tynne ved slipping.</p>',-2,81,'2011-02-15 15:59:09',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-04-30 23:00:00','2012-05-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,2,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2797,2875,'Maj - Gjør beitene og hestene klare for beitesesongen','may201140969','<img alt=\"foal-diar\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foal-diar.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /> <img alt=\"bete\" src=\"images-joomla/stories/seasons/bete.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /><br /><strong><br />Etter en lang vinter er det snart tid for å få hestene på beite igjen. </strong>Overgangen fra innefôring til beitegang kan imidlertid gi en del problemer dersom man ikke har gjort riktige forberedelser.<hr id=\"system-readmore\" />\r\n<p>Det første vi må gjøre nå er å kontrollere og eventuelt reparere gjerder og grinder. Vi bør også gå over beitene og fjerne uønskede ting som f.eks tomflasker eller rester av gammel piggtråd.&nbsp; Vi må også kontrollere at vannkilden eller drikkekar er i orden. Det må settes ut saltstein på alle beitene før hestene slippes.</p>\r\n<p>En gradvis overgang fra innefôring til beitegang er helt avgjørende. I denne overgangsperioden, der hestene gradvis får adgang til mer og mer gras, fortsetter man med rasjonen hestene har fått inne og reduserer kraftfôret.&nbsp; La hestene få sitt vanlige grovfôr (høy eller ensilasje) om morgenen før de får beitegras og om kvelden. Tiden på beite økes gradvis over én til to uker før hestene endelig kan gå på beite hele døgnet.</p>\r\n<p>Hester beiter ikke jevnt ned hele beiteområdet. De har sine favorittområder der de raskt beiter ned graset, og de har sine \"gjødselområder\" der de ikke vil beite. Det kan derfor ofte se ut som om det er godt med gras igjen på beitet, mens det egentlig er svært lite av det hestene vil ete. Vi må derfor følge godt med og flytte hestene til nytt beite i tide.</p>\r\n<p>Før hestene slippes på beite bør de få ormekur. Kontakt veterinær og be om å få en plan for ormebehandlingen som passer ditt hestehold.</p>\r\n<p>Hopper med føll og til unghester skal ha beiter av god kvalitet. Det er viktig å følge med slik at det hele tiden er rikelig med gras i beitene, ellers vil både avlshopper og unghester raskt gå ned i hold. Mest praktisk er det om vi kan ha flere beiter og så skifte mellom disse, eventuelt dele et stort beite inn i flere skifter.</p>\r\n<p>Til voksne hester som ikke trenes i beiteperioden og til ponnier kan vi klare oss med beiter av lavere kvalitet. Utmarksbeiter eller skogsbeiter vil kunne være tilstrekkelig bare områdene er store nok. &nbsp;Til hester som har lett for å bli forfangne vil også mer \"ekstensive\" beitetyper være best.</p>\r\n<p>Enkelte år kan vi få en tørkeperiode midt på sommeren, gjerne i juli. Da vil beitekvaliteten raskt kunne gå ned, så vi må hele tiden følge med utviklingen i beitene og hestenes hold.</p>\r\n<p>Her i landet har vi lange tradisjoner med utpå sommeren å slippe hester på store skogsområder eller på fjellbeite. Særlig på fjellbeite vil gjerne kvaliteten på beitegraset være svært god, men hestene må beite mange timer for å få i seg nok. Vi kan derfor ofte se at unghester og hopper med føll kan bli tynne. Vi regner likevel fjellbeite for et godt alternativ, særlig til unghester, da det i tillegg til god næring gir mye og variert mosjon. Unghester, særlig åringer, som skal gå på fjellbeite må ikke være tynne ved slipping.</p>','',-2,81,'2011-02-15 15:59:09',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-04-30 23:00:00','2012-05-30 23:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',0,2,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2798,2876,'Mars 2011 - Dags att tänka på avelsstoet','march201189324','<p>För att stoet ska leverera ett starkt och sunt föl bör foderransonen vara riktigt sammansatt. Man kan säga att fodringen av fölet har börjat redan innan de satt hovarna i stallgolvet.</p>\r\n<p><img alt=\"foaling\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foaling.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /> <img alt=\"foaling firstfeed\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foaling firstfeed.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /></p>\r\n<p>Under de sista månaderna av dräktighetstiden växer fostret snabbt. All näring som krävs för utvecklingen av fostret levereras via moderns blod. Brister i stoets foderransoner kan därför ha negativ effekt på fölet långt innan det ser dagens ljus.</p>\r\n<p>Stoets behov av energi, protein, mineraler och vitaminer ökar under sista delen av dräktigheten. Ett sto med gott hull behöver vi inte tänka så mycket på när det gäller energimängderna, men du bör vara uppmärksam på att vissa ston har lätt för att tunna ut de sista månaderna före fölningen. Det är därför särskilt viktigt att uppmärksamma stoets hull under den perioden.</p>\r\n<p>För att säkerställa proteinförsärjningen bör du använda en kraftfoderblandning avsedd för dräktiga ston. Dessa har högre proteininnehåll än kraftfoder som vanligen används till sport- och tävlingshästar. Ett bra kraftfoder för avelsston ska också innehålla de mineraler och vitaminer som är särskilt viktiga för det högdräktiga stoet. När du använder PC-Horse kan du lätt välja de kraftfoderblandningar som passar bäst för ditt sto. Du kan också jämföra näringsinnehållet mellan olika kraftfoder för att vara säker på att du använder det lämpligaste.</p>\r\n<p>Det är också viktigt att känna till näringsinnehållet i det grovfoder som används - antingen det är hö eller inplastat hösilage. Om du har analysen på ditt foder (vilket vi absolut rekommenderar) är det enkelt att lägga in värdena i PC-Horse som ett eget foder. Öppna bara stallets foderlista och välj&nbsp; \"Gör nytt foder\" från menyn överst på skärmen. Ge fodret ett namn och välj fodertyp Hö eller Hösilage. Välj sedan ett befintligt foder som \"mall\" så kan du använda dess standardvärden som komplement för näringsvärden som kanske saknas i din analys.(klicka&nbsp; \"?\" för hjälp). Var noga med att först skriva in rätt torrstoff-värde i procent (i det särskilda fältet) om du använder hösilage.</p>\r\n<p>När Du använder PC-Horse för att följa avelstoets utveckling lägger du in stoets betäckningsdatum. Därefter behöver du inte tänka så mycket på hur näringsbehovet förändras under dräktighetstiden. Programmet räknar löpande ut hur långt stoets dräktighet framskrider och visar alltid stoets aktuella behov när du öppnar programmet. I dräktighetstider bör du rutinmässigt kolla foderransonen varje månad samtidigt som du kontrollerar stoets hull. Därigenom kan du enkelt korrigera fodergivan i förhållande till stoets näringsbehov och hull</p>','',-2,81,'2011-02-15 15:58:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-01-31 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,12,'','',1,16,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2799,2877,'Mars 2011 - Dags att tänka på avelsstoet','march201114718','<p>För att stoet ska leverera ett starkt och sunt föl bör foderransonen vara riktigt sammansatt. Man kan säga att fodringen av fölet har börjat redan innan de satt hovarna i stallgolvet.</p>\r\n<p><img alt=\"foaling\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foaling.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /> <img alt=\"foaling firstfeed\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foaling firstfeed.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /></p>\r\n<p>Under de sista månaderna av dräktighetstiden växer fostret snabbt. All näring som krävs för utvecklingen av fostret levereras via moderns blod. Brister i stoets foderransoner kan därför ha negativ effekt på fölet långt innan det ser dagens ljus.</p>\r\n<p>Stoets behov av energi, protein, mineraler och vitaminer ökar under sista delen av dräktigheten. Ett sto med gott hull behöver vi inte tänka så mycket på när det gäller energimängderna, men du bör vara uppmärksam på att vissa ston har lätt för att tunna ut de sista månaderna före fölningen. Det är därför särskilt viktigt att uppmärksamma stoets hull under den perioden.</p>\r\n<p>För att säkerställa proteinförsärjningen bör du använda en kraftfoderblandning avsedd för dräktiga ston. Dessa har högre proteininnehåll än kraftfoder som vanligen används till sport- och tävlingshästar. Ett bra kraftfoder för avelsston ska också innehålla de mineraler och vitaminer som är särskilt viktiga för det högdräktiga stoet. När du använder PC-Horse kan du lätt välja de kraftfoderblandningar som passar bäst för ditt sto. Du kan också jämföra näringsinnehållet mellan olika kraftfoder för att vara säker på att du använder det lämpligaste.</p>\r\n<p>Det är också viktigt att känna till näringsinnehållet i det grovfoder som används - antingen det är hö eller inplastat hösilage. Om du har analysen på ditt foder (vilket vi absolut rekommenderar) är det enkelt att lägga in värdena i PC-Horse som ett eget foder. Öppna bara stallets foderlista och välj&nbsp; \"Gör nytt foder\" från menyn överst på skärmen. Ge fodret ett namn och välj fodertyp Hö eller Hösilage. Välj sedan ett befintligt foder som \"mall\" så kan du använda dess standardvärden som komplement för näringsvärden som kanske saknas i din analys.(klicka&nbsp; \"?\" för hjälp). Var noga med att först skriva in rätt torrstoff-värde i procent (i det särskilda fältet) om du använder hösilage.</p>\r\n<p>När Du använder PC-Horse för att följa avelstoets utveckling lägger du in stoets betäckningsdatum. Därefter behöver du inte tänka så mycket på hur näringsbehovet förändras under dräktighetstiden. Programmet räknar löpande ut hur långt stoets dräktighet framskrider och visar alltid stoets aktuella behov när du öppnar programmet. I dräktighetstider bör du rutinmässigt kolla foderransonen varje månad samtidigt som du kontrollerar stoets hull. Därigenom kan du enkelt korrigera fodergivan i förhållande till stoets näringsbehov och hull</p>','',-2,81,'2011-02-15 15:58:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-01-31 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,12,'','',1,16,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2800,2878,'Mars 2011 - Dags att tänka på avelsstoet','march201143566','<p>För att stoet ska leverera ett starkt och sunt föl bör foderransonen vara riktigt sammansatt. Man kan säga att fodringen av fölet har börjat redan innan de satt hovarna i stallgolvet.</p>\r\n<p><img alt=\"foaling\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foaling.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /> <img alt=\"foaling firstfeed\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foaling firstfeed.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /></p>\r\n<p>Under de sista månaderna av dräktighetstiden växer fostret snabbt. All näring som krävs för utvecklingen av fostret levereras via moderns blod. Brister i stoets foderransoner kan därför ha negativ effekt på fölet långt innan det ser dagens ljus.</p>\r\n<p>Stoets behov av energi, protein, mineraler och vitaminer ökar under sista delen av dräktigheten. Ett sto med gott hull behöver vi inte tänka så mycket på när det gäller energimängderna, men du bör vara uppmärksam på att vissa ston har lätt för att tunna ut de sista månaderna före fölningen. Det är därför särskilt viktigt att uppmärksamma stoets hull under den perioden.</p>\r\n<p>För att säkerställa proteinförsärjningen bör du använda en kraftfoderblandning avsedd för dräktiga ston. Dessa har högre proteininnehåll än kraftfoder som vanligen används till sport- och tävlingshästar. Ett bra kraftfoder för avelsston ska också innehålla de mineraler och vitaminer som är särskilt viktiga för det högdräktiga stoet. När du använder PC-Horse kan du lätt välja de kraftfoderblandningar som passar bäst för ditt sto. Du kan också jämföra näringsinnehållet mellan olika kraftfoder för att vara säker på att du använder det lämpligaste.</p>\r\n<p>Det är också viktigt att känna till näringsinnehållet i det grovfoder som används - antingen det är hö eller inplastat hösilage. Om du har analysen på ditt foder (vilket vi absolut rekommenderar) är det enkelt att lägga in värdena i PC-Horse som ett eget foder. Öppna bara stallets foderlista och välj&nbsp; \"Gör nytt foder\" från menyn överst på skärmen. Ge fodret ett namn och välj fodertyp Hö eller Hösilage. Välj sedan ett befintligt foder som \"mall\" så kan du använda dess standardvärden som komplement för näringsvärden som kanske saknas i din analys.(klicka&nbsp; \"?\" för hjälp). Var noga med att först skriva in rätt torrstoff-värde i procent (i det särskilda fältet) om du använder hösilage.</p>\r\n<p>När Du använder PC-Horse för att följa avelstoets utveckling lägger du in stoets betäckningsdatum. Därefter behöver du inte tänka så mycket på hur näringsbehovet förändras under dräktighetstiden. Programmet räknar löpande ut hur långt stoets dräktighet framskrider och visar alltid stoets aktuella behov när du öppnar programmet. I dräktighetstider bör du rutinmässigt kolla foderransonen varje månad samtidigt som du kontrollerar stoets hull. Därigenom kan du enkelt korrigera fodergivan i förhållande till stoets näringsbehov och hull</p>','',-2,81,'2011-02-15 15:58:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-01-31 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,12,'','',1,16,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2801,2879,'Mars 2011 - Dags att tänka på avelsstoet','march201130215','<p>För att stoet ska leverera ett starkt och sunt föl bör foderransonen vara riktigt sammansatt. Man kan säga att fodringen av fölet har börjat redan innan de satt hovarna i stallgolvet.</p>\r\n<p><img alt=\"foaling\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foaling.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /> <img alt=\"foaling firstfeed\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foaling firstfeed.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /></p>\r\n<p>Under de sista månaderna av dräktighetstiden växer fostret snabbt. All näring som krävs för utvecklingen av fostret levereras via moderns blod. Brister i stoets foderransoner kan därför ha negativ effekt på fölet långt innan det ser dagens ljus.</p>\r\n<p>Stoets behov av energi, protein, mineraler och vitaminer ökar under sista delen av dräktigheten. Ett sto med gott hull behöver vi inte tänka så mycket på när det gäller energimängderna, men du bör vara uppmärksam på att vissa ston har lätt för att tunna ut de sista månaderna före fölningen. Det är därför särskilt viktigt att uppmärksamma stoets hull under den perioden.</p>\r\n<p>För att säkerställa proteinförsärjningen bör du använda en kraftfoderblandning avsedd för dräktiga ston. Dessa har högre proteininnehåll än kraftfoder som vanligen används till sport- och tävlingshästar. Ett bra kraftfoder för avelsston ska också innehålla de mineraler och vitaminer som är särskilt viktiga för det högdräktiga stoet. När du använder PC-Horse kan du lätt välja de kraftfoderblandningar som passar bäst för ditt sto. Du kan också jämföra näringsinnehållet mellan olika kraftfoder för att vara säker på att du använder det lämpligaste.</p>\r\n<p>Det är också viktigt att känna till näringsinnehållet i det grovfoder som används - antingen det är hö eller inplastat hösilage. Om du har analysen på ditt foder (vilket vi absolut rekommenderar) är det enkelt att lägga in värdena i PC-Horse som ett eget foder. Öppna bara stallets foderlista och välj&nbsp; \"Gör nytt foder\" från menyn överst på skärmen. Ge fodret ett namn och välj fodertyp Hö eller Hösilage. Välj sedan ett befintligt foder som \"mall\" så kan du använda dess standardvärden som komplement för näringsvärden som kanske saknas i din analys.(klicka&nbsp; \"?\" för hjälp). Var noga med att först skriva in rätt torrstoff-värde i procent (i det särskilda fältet) om du använder hösilage.</p>\r\n<p>När Du använder PC-Horse för att följa avelstoets utveckling lägger du in stoets betäckningsdatum. Därefter behöver du inte tänka så mycket på hur näringsbehovet förändras under dräktighetstiden. Programmet räknar löpande ut hur långt stoets dräktighet framskrider och visar alltid stoets aktuella behov när du öppnar programmet. I dräktighetstider bör du rutinmässigt kolla foderransonen varje månad samtidigt som du kontrollerar stoets hull. Därigenom kan du enkelt korrigera fodergivan i förhållande till stoets näringsbehov och hull</p>','',-2,81,'2011-02-15 15:58:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-01-31 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,12,'','',1,16,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2802,2880,'Mars 2011 - Dags att tänka på avelsstoet','march201173345','<p>För att stoet ska leverera ett starkt och sunt föl bör foderransonen vara riktigt sammansatt. Man kan säga att fodringen av fölet har börjat redan innan de satt hovarna i stallgolvet.</p>\r\n<p><img alt=\"foaling\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foaling.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /> <img alt=\"foaling firstfeed\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foaling firstfeed.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /></p>\r\n<p>Under de sista månaderna av dräktighetstiden växer fostret snabbt. All näring som krävs för utvecklingen av fostret levereras via moderns blod. Brister i stoets foderransoner kan därför ha negativ effekt på fölet långt innan det ser dagens ljus.</p>\r\n<p>Stoets behov av energi, protein, mineraler och vitaminer ökar under sista delen av dräktigheten. Ett sto med gott hull behöver vi inte tänka så mycket på när det gäller energimängderna, men du bör vara uppmärksam på att vissa ston har lätt för att tunna ut de sista månaderna före fölningen. Det är därför särskilt viktigt att uppmärksamma stoets hull under den perioden.</p>\r\n<p>För att säkerställa proteinförsärjningen bör du använda en kraftfoderblandning avsedd för dräktiga ston. Dessa har högre proteininnehåll än kraftfoder som vanligen används till sport- och tävlingshästar. Ett bra kraftfoder för avelsston ska också innehålla de mineraler och vitaminer som är särskilt viktiga för det högdräktiga stoet. När du använder PC-Horse kan du lätt välja de kraftfoderblandningar som passar bäst för ditt sto. Du kan också jämföra näringsinnehållet mellan olika kraftfoder för att vara säker på att du använder det lämpligaste.</p>\r\n<p>Det är också viktigt att känna till näringsinnehållet i det grovfoder som används - antingen det är hö eller inplastat hösilage. Om du har analysen på ditt foder (vilket vi absolut rekommenderar) är det enkelt att lägga in värdena i PC-Horse som ett eget foder. Öppna bara stallets foderlista och välj&nbsp; \"Gör nytt foder\" från menyn överst på skärmen. Ge fodret ett namn och välj fodertyp Hö eller Hösilage. Välj sedan ett befintligt foder som \"mall\" så kan du använda dess standardvärden som komplement för näringsvärden som kanske saknas i din analys.(klicka&nbsp; \"?\" för hjälp). Var noga med att först skriva in rätt torrstoff-värde i procent (i det särskilda fältet) om du använder hösilage.</p>\r\n<p>När Du använder PC-Horse för att följa avelstoets utveckling lägger du in stoets betäckningsdatum. Därefter behöver du inte tänka så mycket på hur näringsbehovet förändras under dräktighetstiden. Programmet räknar löpande ut hur långt stoets dräktighet framskrider och visar alltid stoets aktuella behov när du öppnar programmet. I dräktighetstider bör du rutinmässigt kolla foderransonen varje månad samtidigt som du kontrollerar stoets hull. Därigenom kan du enkelt korrigera fodergivan i förhållande till stoets näringsbehov och hull</p>','',-2,81,'2011-02-15 15:58:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-01-31 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,12,'','',1,16,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2803,2881,'Mars 2011 - Dags att tänka på avelsstoet','march20114257','<p>För att stoet ska leverera ett starkt och sunt föl bör foderransonen vara riktigt sammansatt. Man kan säga att fodringen av fölet har börjat redan innan de satt hovarna i stallgolvet.</p>\r\n<p><img alt=\"foaling\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foaling.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /> <img alt=\"foaling firstfeed\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foaling firstfeed.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /></p>\r\n<p>Under de sista månaderna av dräktighetstiden växer fostret snabbt. All näring som krävs för utvecklingen av fostret levereras via moderns blod. Brister i stoets foderransoner kan därför ha negativ effekt på fölet långt innan det ser dagens ljus.</p>\r\n<p>Stoets behov av energi, protein, mineraler och vitaminer ökar under sista delen av dräktigheten. Ett sto med gott hull behöver vi inte tänka så mycket på när det gäller energimängderna, men du bör vara uppmärksam på att vissa ston har lätt för att tunna ut de sista månaderna före fölningen. Det är därför särskilt viktigt att uppmärksamma stoets hull under den perioden.</p>\r\n<p>För att säkerställa proteinförsärjningen bör du använda en kraftfoderblandning avsedd för dräktiga ston. Dessa har högre proteininnehåll än kraftfoder som vanligen används till sport- och tävlingshästar. Ett bra kraftfoder för avelsston ska också innehålla de mineraler och vitaminer som är särskilt viktiga för det högdräktiga stoet. När du använder PC-Horse kan du lätt välja de kraftfoderblandningar som passar bäst för ditt sto. Du kan också jämföra näringsinnehållet mellan olika kraftfoder för att vara säker på att du använder det lämpligaste.</p>\r\n<p>Det är också viktigt att känna till näringsinnehållet i det grovfoder som används - antingen det är hö eller inplastat hösilage. Om du har analysen på ditt foder (vilket vi absolut rekommenderar) är det enkelt att lägga in värdena i PC-Horse som ett eget foder. Öppna bara stallets foderlista och välj&nbsp; \"Gör nytt foder\" från menyn överst på skärmen. Ge fodret ett namn och välj fodertyp Hö eller Hösilage. Välj sedan ett befintligt foder som \"mall\" så kan du använda dess standardvärden som komplement för näringsvärden som kanske saknas i din analys.(klicka&nbsp; \"?\" för hjälp). Var noga med att först skriva in rätt torrstoff-värde i procent (i det särskilda fältet) om du använder hösilage.</p>\r\n<p>När Du använder PC-Horse för att följa avelstoets utveckling lägger du in stoets betäckningsdatum. Därefter behöver du inte tänka så mycket på hur näringsbehovet förändras under dräktighetstiden. Programmet räknar löpande ut hur långt stoets dräktighet framskrider och visar alltid stoets aktuella behov när du öppnar programmet. I dräktighetstider bör du rutinmässigt kolla foderransonen varje månad samtidigt som du kontrollerar stoets hull. Därigenom kan du enkelt korrigera fodergivan i förhållande till stoets näringsbehov och hull</p>','',-2,81,'2011-02-15 15:58:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-01-31 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,12,'','',1,16,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2804,2882,'Mars 2011 - Dags att tänka på avelsstoet','march20119521','<p>För att stoet ska leverera ett starkt och sunt föl bör foderransonen vara riktigt sammansatt. Man kan säga att fodringen av fölet har börjat redan innan de satt hovarna i stallgolvet.</p>\r\n<p><img alt=\"foaling\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foaling.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /> <img alt=\"foaling firstfeed\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foaling firstfeed.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /></p>\r\n<p>Under de sista månaderna av dräktighetstiden växer fostret snabbt. All näring som krävs för utvecklingen av fostret levereras via moderns blod. Brister i stoets foderransoner kan därför ha negativ effekt på fölet långt innan det ser dagens ljus.</p>\r\n<p>Stoets behov av energi, protein, mineraler och vitaminer ökar under sista delen av dräktigheten. Ett sto med gott hull behöver vi inte tänka så mycket på när det gäller energimängderna, men du bör vara uppmärksam på att vissa ston har lätt för att tunna ut de sista månaderna före fölningen. Det är därför särskilt viktigt att uppmärksamma stoets hull under den perioden.</p>\r\n<p>För att säkerställa proteinförsärjningen bör du använda en kraftfoderblandning avsedd för dräktiga ston. Dessa har högre proteininnehåll än kraftfoder som vanligen används till sport- och tävlingshästar. Ett bra kraftfoder för avelsston ska också innehålla de mineraler och vitaminer som är särskilt viktiga för det högdräktiga stoet. När du använder PC-Horse kan du lätt välja de kraftfoderblandningar som passar bäst för ditt sto. Du kan också jämföra näringsinnehållet mellan olika kraftfoder för att vara säker på att du använder det lämpligaste.</p>\r\n<p>Det är också viktigt att känna till näringsinnehållet i det grovfoder som används - antingen det är hö eller inplastat hösilage. Om du har analysen på ditt foder (vilket vi absolut rekommenderar) är det enkelt att lägga in värdena i PC-Horse som ett eget foder. Öppna bara stallets foderlista och välj&nbsp; \"Gör nytt foder\" från menyn överst på skärmen. Ge fodret ett namn och välj fodertyp Hö eller Hösilage. Välj sedan ett befintligt foder som \"mall\" så kan du använda dess standardvärden som komplement för näringsvärden som kanske saknas i din analys.(klicka&nbsp; \"?\" för hjälp). Var noga med att först skriva in rätt torrstoff-värde i procent (i det särskilda fältet) om du använder hösilage.</p>\r\n<p>När Du använder PC-Horse för att följa avelstoets utveckling lägger du in stoets betäckningsdatum. Därefter behöver du inte tänka så mycket på hur näringsbehovet förändras under dräktighetstiden. Programmet räknar löpande ut hur långt stoets dräktighet framskrider och visar alltid stoets aktuella behov när du öppnar programmet. I dräktighetstider bör du rutinmässigt kolla foderransonen varje månad samtidigt som du kontrollerar stoets hull. Därigenom kan du enkelt korrigera fodergivan i förhållande till stoets näringsbehov och hull</p>','',-2,81,'2011-02-15 15:58:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-01-31 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,12,'','',1,16,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2805,2883,'Sorry!','sorry515','<table align=\"center\" border=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr></tr>\r\n<tr>\r\n<td></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flagUK\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flagUK.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>This page is not available in that language, or for the market, you asked for. If the relevant translation is missing sometimes the corresponding page in English. We regret the inconvenience. Please start again from the home page or our <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=category&amp;id=53:general\">international start-up link</a>.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flagGER\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flagGER.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Diese Seite ist nicht in dieser Sprache verfügbar ist, oder für den Markt, baten Sie um. Wenn die betreffende Übersetzung fehlt manchmal die entsprechende Seite in englischer Sprache. Wir bedauern die Unannehmlichkeiten. Bitte beginnen Sie wieder von der Homepage oder unserer <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=category&amp;id=53:general\">internationalen Start-up-Link.</a></p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flagFRA\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flagFRA.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Cette page n\'est pas disponible dans cette langue, ou pour le marché, vous avez demandé. Si la traduction pertinente est manquant parfois de la page correspondante en anglais. Nous regrettons la gêne occasionnée. S\'il vous plaît recommencez à partir de la page d\'accueil ou de notre <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=category&amp;id=53:general\">start-up internationale lien</a>.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flag46\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flag46.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Sidan är inte tillgänglig på det språket, eller för den marknaden, du begärde. Om relevant översättning saknas visas ibland motsvarande sida på engelska. Vi beklagar besväret. Vänligen börja om igen från <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=frontpage&amp;Itemid=1\">startsidan</a>.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flag45\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flag45.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Denne side er ikke tilgængelig på det pågældende sprog, eller til markedet, bad dig om.<br /> Hvis den pågældende oversættelsen mangler nogle gange den tilsvarende side på engelsk. Vi beklager ulejligheden. Du starter igen fra <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=frontpage&amp;Itemid=1\">hjemmesiden</a>.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flag47\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flag47.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Denne siden er ikke tilgjengelig på dette språket, eller for markedet, spurte deg om. Dersom den aktuelle oversettelsen mangler noen ganger den tilsvarende siden på engelsk. Vi beklager det inntrufne. Vennligst starte igjen fra <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=frontpage&amp;Itemid=1\">hjemmesiden</a>.</p>','',1,64,'2012-02-04 10:03:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-04 10:03:22','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,1,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2806,2884,'Sorry!','sorry92327','<table align=\"center\" border=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr></tr>\r\n<tr>\r\n<td></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flagUK\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flagUK.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>This page is not available in that language, or for the market, you asked for. If the relevant translation is missing sometimes the corresponding page in English. We regret the inconvenience. Please start again from the home page or our <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=category&amp;id=53:general\">international start-up link</a>.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flagGER\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flagGER.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Diese Seite ist nicht in dieser Sprache verfügbar ist, oder für den Markt, baten Sie um. Wenn die betreffende Übersetzung fehlt manchmal die entsprechende Seite in englischer Sprache. Wir bedauern die Unannehmlichkeiten. Bitte beginnen Sie wieder von der Homepage oder unserer <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=category&amp;id=53:general\">internationalen Start-up-Link.</a></p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flagFRA\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flagFRA.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Cette page n\'est pas disponible dans cette langue, ou pour le marché, vous avez demandé. Si la traduction pertinente est manquant parfois de la page correspondante en anglais. Nous regrettons la gêne occasionnée. S\'il vous plaît recommencez à partir de la page d\'accueil ou de notre <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=category&amp;id=53:general\">start-up internationale lien</a>.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flag46\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flag46.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Sidan är inte tillgänglig på det språket, eller för den marknaden, du begärde. Om relevant översättning saknas visas ibland motsvarande sida på engelska. Vi beklagar besväret. Vänligen börja om igen från <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=frontpage&amp;Itemid=1\">startsidan</a>.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flag45\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flag45.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Denne side er ikke tilgængelig på det pågældende sprog, eller til markedet, bad dig om.<br /> Hvis den pågældende oversættelsen mangler nogle gange den tilsvarende side på engelsk. Vi beklager ulejligheden. Du starter igen fra <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=frontpage&amp;Itemid=1\">hjemmesiden</a>.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flag47\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flag47.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Denne siden er ikke tilgjengelig på dette språket, eller for markedet, spurte deg om. Dersom den aktuelle oversettelsen mangler noen ganger den tilsvarende siden på engelsk. Vi beklager det inntrufne. Vennligst starte igjen fra <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=frontpage&amp;Itemid=1\">hjemmesiden</a>.</p>','',1,64,'2012-02-04 10:03:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-04 10:03:22','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,1,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2807,2885,'Sorry!','sorry4537','<table align=\"center\" border=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr></tr>\r\n<tr>\r\n<td></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flagUK\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flagUK.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>This page is not available in that language, or for the market, you asked for. If the relevant translation is missing sometimes the corresponding page in English. We regret the inconvenience. Please start again from the home page or our <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=category&amp;id=53:general\">international start-up link</a>.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flagGER\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flagGER.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Diese Seite ist nicht in dieser Sprache verfügbar ist, oder für den Markt, baten Sie um. Wenn die betreffende Übersetzung fehlt manchmal die entsprechende Seite in englischer Sprache. Wir bedauern die Unannehmlichkeiten. Bitte beginnen Sie wieder von der Homepage oder unserer <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=category&amp;id=53:general\">internationalen Start-up-Link.</a></p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flagFRA\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flagFRA.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Cette page n\'est pas disponible dans cette langue, ou pour le marché, vous avez demandé. Si la traduction pertinente est manquant parfois de la page correspondante en anglais. Nous regrettons la gêne occasionnée. S\'il vous plaît recommencez à partir de la page d\'accueil ou de notre <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=category&amp;id=53:general\">start-up internationale lien</a>.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flag46\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flag46.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Sidan är inte tillgänglig på det språket, eller för den marknaden, du begärde. Om relevant översättning saknas visas ibland motsvarande sida på engelska. Vi beklagar besväret. Vänligen börja om igen från <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=frontpage&amp;Itemid=1\">startsidan</a>.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flag45\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flag45.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Denne side er ikke tilgængelig på det pågældende sprog, eller til markedet, bad dig om.<br /> Hvis den pågældende oversættelsen mangler nogle gange den tilsvarende side på engelsk. Vi beklager ulejligheden. Du starter igen fra <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=frontpage&amp;Itemid=1\">hjemmesiden</a>.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flag47\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flag47.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Denne siden er ikke tilgjengelig på dette språket, eller for markedet, spurte deg om. Dersom den aktuelle oversettelsen mangler noen ganger den tilsvarende siden på engelsk. Vi beklager det inntrufne. Vennligst starte igjen fra <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=frontpage&amp;Itemid=1\">hjemmesiden</a>.</p>','',1,64,'2012-02-04 10:03:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-04 10:03:22','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,1,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2808,2886,'Sorry!','sorry46374','<table align=\"center\" border=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr></tr>\r\n<tr>\r\n<td></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flagUK\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flagUK.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>This page is not available in that language, or for the market, you asked for. If the relevant translation is missing sometimes the corresponding page in English. We regret the inconvenience. Please start again from the home page or our <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=category&amp;id=53:general\">international start-up link</a>.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flagGER\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flagGER.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Diese Seite ist nicht in dieser Sprache verfügbar ist, oder für den Markt, baten Sie um. Wenn die betreffende Übersetzung fehlt manchmal die entsprechende Seite in englischer Sprache. Wir bedauern die Unannehmlichkeiten. Bitte beginnen Sie wieder von der Homepage oder unserer <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=category&amp;id=53:general\">internationalen Start-up-Link.</a></p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flagFRA\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flagFRA.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Cette page n\'est pas disponible dans cette langue, ou pour le marché, vous avez demandé. Si la traduction pertinente est manquant parfois de la page correspondante en anglais. Nous regrettons la gêne occasionnée. S\'il vous plaît recommencez à partir de la page d\'accueil ou de notre <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=category&amp;id=53:general\">start-up internationale lien</a>.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flag46\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flag46.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Sidan är inte tillgänglig på det språket, eller för den marknaden, du begärde. Om relevant översättning saknas visas ibland motsvarande sida på engelska. Vi beklagar besväret. Vänligen börja om igen från <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=frontpage&amp;Itemid=1\">startsidan</a>.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flag45\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flag45.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Denne side er ikke tilgængelig på det pågældende sprog, eller til markedet, bad dig om.<br /> Hvis den pågældende oversættelsen mangler nogle gange den tilsvarende side på engelsk. Vi beklager ulejligheden. Du starter igen fra <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=frontpage&amp;Itemid=1\">hjemmesiden</a>.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flag47\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flag47.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Denne siden er ikke tilgjengelig på dette språket, eller for markedet, spurte deg om. Dersom den aktuelle oversettelsen mangler noen ganger den tilsvarende siden på engelsk. Vi beklager det inntrufne. Vennligst starte igjen fra <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=frontpage&amp;Itemid=1\">hjemmesiden</a>.</p>','',1,64,'2012-02-04 10:03:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-04 10:03:22','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,1,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2809,2887,'Sorry!','sorry98745','<table align=\"center\" border=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr></tr>\r\n<tr>\r\n<td></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flagUK\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flagUK.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>This page is not available in that language, or for the market, you asked for. If the relevant translation is missing sometimes the corresponding page in English. We regret the inconvenience. Please start again from the home page or our <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=category&amp;id=53:general\">international start-up link</a>.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flagGER\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flagGER.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Diese Seite ist nicht in dieser Sprache verfügbar ist, oder für den Markt, baten Sie um. Wenn die betreffende Übersetzung fehlt manchmal die entsprechende Seite in englischer Sprache. Wir bedauern die Unannehmlichkeiten. Bitte beginnen Sie wieder von der Homepage oder unserer <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=category&amp;id=53:general\">internationalen Start-up-Link.</a></p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flagFRA\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flagFRA.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Cette page n\'est pas disponible dans cette langue, ou pour le marché, vous avez demandé. Si la traduction pertinente est manquant parfois de la page correspondante en anglais. Nous regrettons la gêne occasionnée. S\'il vous plaît recommencez à partir de la page d\'accueil ou de notre <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=category&amp;id=53:general\">start-up internationale lien</a>.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flag46\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flag46.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Sidan är inte tillgänglig på det språket, eller för den marknaden, du begärde. Om relevant översättning saknas visas ibland motsvarande sida på engelska. Vi beklagar besväret. Vänligen börja om igen från <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=frontpage&amp;Itemid=1\">startsidan</a>.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flag45\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flag45.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Denne side er ikke tilgængelig på det pågældende sprog, eller til markedet, bad dig om.<br /> Hvis den pågældende oversættelsen mangler nogle gange den tilsvarende side på engelsk. Vi beklager ulejligheden. Du starter igen fra <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=frontpage&amp;Itemid=1\">hjemmesiden</a>.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flag47\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flag47.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Denne siden er ikke tilgjengelig på dette språket, eller for markedet, spurte deg om. Dersom den aktuelle oversettelsen mangler noen ganger den tilsvarende siden på engelsk. Vi beklager det inntrufne. Vennligst starte igjen fra <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=frontpage&amp;Itemid=1\">hjemmesiden</a>.</p>','',1,64,'2012-02-04 10:03:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-04 10:03:22','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,1,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2810,2888,'Sorry!','sorry55645','<table align=\"center\" border=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr></tr>\r\n<tr>\r\n<td></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flagUK\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flagUK.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>This page is not available in that language, or for the market, you asked for. If the relevant translation is missing sometimes the corresponding page in English. We regret the inconvenience. Please start again from the home page or our <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=category&amp;id=53:general\">international start-up link</a>.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flagGER\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flagGER.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Diese Seite ist nicht in dieser Sprache verfügbar ist, oder für den Markt, baten Sie um. Wenn die betreffende Übersetzung fehlt manchmal die entsprechende Seite in englischer Sprache. Wir bedauern die Unannehmlichkeiten. Bitte beginnen Sie wieder von der Homepage oder unserer <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=category&amp;id=53:general\">internationalen Start-up-Link.</a></p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flagFRA\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flagFRA.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Cette page n\'est pas disponible dans cette langue, ou pour le marché, vous avez demandé. Si la traduction pertinente est manquant parfois de la page correspondante en anglais. Nous regrettons la gêne occasionnée. S\'il vous plaît recommencez à partir de la page d\'accueil ou de notre <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=category&amp;id=53:general\">start-up internationale lien</a>.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flag46\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flag46.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Sidan är inte tillgänglig på det språket, eller för den marknaden, du begärde. Om relevant översättning saknas visas ibland motsvarande sida på engelska. Vi beklagar besväret. Vänligen börja om igen från <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=frontpage&amp;Itemid=1\">startsidan</a>.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flag45\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flag45.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Denne side er ikke tilgængelig på det pågældende sprog, eller til markedet, bad dig om.<br /> Hvis den pågældende oversættelsen mangler nogle gange den tilsvarende side på engelsk. Vi beklager ulejligheden. Du starter igen fra <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=frontpage&amp;Itemid=1\">hjemmesiden</a>.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flag47\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flag47.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Denne siden er ikke tilgjengelig på dette språket, eller for markedet, spurte deg om. Dersom den aktuelle oversettelsen mangler noen ganger den tilsvarende siden på engelsk. Vi beklager det inntrufne. Vennligst starte igjen fra <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=frontpage&amp;Itemid=1\">hjemmesiden</a>.</p>','',1,64,'2012-02-04 10:03:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-04 10:03:22','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,1,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2811,2889,'Sorry!','sorry37435','<table align=\"center\" border=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr></tr>\r\n<tr>\r\n<td></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flagUK\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flagUK.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>This page is not available in that language, or for the market, you asked for. If the relevant translation is missing sometimes the corresponding page in English. We regret the inconvenience. Please start again from the home page or our <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=category&amp;id=53:general\">international start-up link</a>.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flagGER\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flagGER.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Diese Seite ist nicht in dieser Sprache verfügbar ist, oder für den Markt, baten Sie um. Wenn die betreffende Übersetzung fehlt manchmal die entsprechende Seite in englischer Sprache. Wir bedauern die Unannehmlichkeiten. Bitte beginnen Sie wieder von der Homepage oder unserer <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=category&amp;id=53:general\">internationalen Start-up-Link.</a></p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flagFRA\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flagFRA.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Cette page n\'est pas disponible dans cette langue, ou pour le marché, vous avez demandé. Si la traduction pertinente est manquant parfois de la page correspondante en anglais. Nous regrettons la gêne occasionnée. S\'il vous plaît recommencez à partir de la page d\'accueil ou de notre <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=category&amp;id=53:general\">start-up internationale lien</a>.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flag46\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flag46.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Sidan är inte tillgänglig på det språket, eller för den marknaden, du begärde. Om relevant översättning saknas visas ibland motsvarande sida på engelska. Vi beklagar besväret. Vänligen börja om igen från <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=frontpage&amp;Itemid=1\">startsidan</a>.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flag45\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flag45.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Denne side er ikke tilgængelig på det pågældende sprog, eller til markedet, bad dig om.<br /> Hvis den pågældende oversættelsen mangler nogle gange den tilsvarende side på engelsk. Vi beklager ulejligheden. Du starter igen fra <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=frontpage&amp;Itemid=1\">hjemmesiden</a>.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"flag47\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/flag47.jpg\" height=\"38\" width=\"50\" /></p>\r\n<p>Denne siden er ikke tilgjengelig på dette språket, eller for markedet, spurte deg om. Dersom den aktuelle oversettelsen mangler noen ganger den tilsvarende siden på engelsk. Vi beklager det inntrufne. Vennligst starte igjen fra <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=frontpage&amp;Itemid=1\">hjemmesiden</a>.</p>','',1,64,'2012-02-04 10:03:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-04 10:03:22','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,1,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2812,2890,'Priser i övriga valutor','international-prices38500','<table style=\"height: 260px; border-width: 1px; border-color: #ffffff; width: 100%;\" border=\"1\" cellpadding=\"5\" cellspacing=\"5\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\"><th style=\"background-color: #000000; width: 140px; text-align: center;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Version</span></strong></th><th style=\"background-color: #000000; text-align: center;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Months</span></strong></span></th><th style=\"background-color: #000000; text-align: center;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">New license<br /></span></strong></span></th><th style=\"background-color: #000000; text-align: center;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Extension<br /></span></strong></span></th></tr>\r\n<tr>\r\n<td><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/mini.jpg\" alt=\"mini\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"background-color: #c9020e;\" align=\"center\" valign=\"middle\"><span style=\"font-size: 10pt; color: #ffffff;\"><strong>3</strong></span></td>\r\n<td style=\"background-color: #c9020e;\" align=\"center\" valign=\"middle\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">9 €<br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"background-color: #c9020e;\" align=\"center\" valign=\"middle\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">9 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left; background-color: #ffffff;\" rowspan=\"2\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/standard.jpg\" alt=\"standard\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt; color: #ffffff;\"><strong>6</strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">70 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">50 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">110 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">90 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left; background-color: #ffffff;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/professional.jpg\" alt=\"professional\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #006600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #006600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">240 <strong>€</strong></span></strong><br /></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #006600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">150 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"background-color: #ffffff; text-align: left;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/consultant46.jpg\" alt=\"consultant46\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\"> 500 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">250 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/education46.jpg\" alt=\"education46\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><span></span><span style=\"color: #ffffff;\"><strong><span style=\"font-size: 10pt;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">550 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">550 <strong>€</strong></span><span style=\"color: #ffffff;\"></span></strong><span style=\"color: #ffffff;\"><strong></strong></span></span></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>EURO <span class=\"style2\">(from 2012-02-01) </span><span class=\"h1\"><strong> All prices inclusive VAT</strong><strong><br /></strong></span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,2,'2008-10-29 11:05:58',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-10-29 11:05:58','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,3,'','',1,26736,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2813,2891,'Priser i övriga valutor','international-prices21780','<table style=\"height: 260px; border-width: 1px; border-color: #ffffff; width: 100%;\" border=\"1\" cellpadding=\"5\" cellspacing=\"5\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\"><th style=\"background-color: #000000; width: 140px; text-align: center;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Version</span></strong></th><th style=\"background-color: #000000; text-align: center;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Months</span></strong></span></th><th style=\"background-color: #000000; text-align: center;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">New license<br /></span></strong></span></th><th style=\"background-color: #000000; text-align: center;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Extension<br /></span></strong></span></th></tr>\r\n<tr>\r\n<td><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/mini.jpg\" alt=\"mini\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"background-color: #c9020e;\" align=\"center\" valign=\"middle\"><span style=\"font-size: 10pt; color: #ffffff;\"><strong>3</strong></span></td>\r\n<td style=\"background-color: #c9020e;\" align=\"center\" valign=\"middle\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">9 €<br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"background-color: #c9020e;\" align=\"center\" valign=\"middle\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">9 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left; background-color: #ffffff;\" rowspan=\"2\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/standard.jpg\" alt=\"standard\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt; color: #ffffff;\"><strong>6</strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">70 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">50 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">110 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">90 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left; background-color: #ffffff;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/professional.jpg\" alt=\"professional\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #006600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #006600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">240 <strong>€</strong></span></strong><br /></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #006600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">150 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"background-color: #ffffff; text-align: left;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/consultant46.jpg\" alt=\"consultant46\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\"> 500 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">250 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/education46.jpg\" alt=\"education46\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><span></span><span style=\"color: #ffffff;\"><strong><span style=\"font-size: 10pt;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">550 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">550 <strong>€</strong></span><span style=\"color: #ffffff;\"></span></strong><span style=\"color: #ffffff;\"><strong></strong></span></span></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>EURO <span class=\"style2\">(from 2012-02-01) </span><span class=\"h1\"><strong> All prices inclusive VAT</strong><strong><br /></strong></span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,2,'2008-10-29 11:05:58',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-10-29 11:05:58','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,3,'','',1,26736,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2814,2892,'Prices in EURO','international-prices22674','<table style=\"height: 260px; border-width: 1px; border-color: #ffffff; width: 100%;\" border=\"1\" cellpadding=\"5\" cellspacing=\"5\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\"><th style=\"background-color: #000000; width: 140px; text-align: center;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Version</span></strong></th><th style=\"background-color: #000000; text-align: center;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Months</span> </strong> </span></th><th style=\"background-color: #000000; text-align: center;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">New license<br /></span> </strong> </span></th><th style=\"background-color: #000000; text-align: center;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Extension *<br /></span> </strong> </span></th></tr>\r\n<tr>\r\n<td><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/mini.jpg\" alt=\"mini\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"background-color: #c9020e;\" align=\"center\" valign=\"middle\"><span style=\"font-size: 10pt; color: #ffffff;\"><strong>3<br /></strong></span></td>\r\n<td style=\"background-color: #c9020e;\" align=\"center\" valign=\"middle\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">9 €<br /></span> </strong> </span></td>\r\n<td style=\"background-color: #c9020e;\" align=\"center\" valign=\"middle\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">9 €<br /></span> </strong> </span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left; background-color: #ffffff;\" rowspan=\"2\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/standard.jpg\" alt=\"standard\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt; color: #ffffff;\"><strong>6<strong></strong><br /></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">70 <strong>€</strong><br /></span> </strong> </span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">50 <strong>€</strong><br /></span> </strong> </span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">12<strong></strong><br /></span> </strong> </span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">110 <strong>€</strong><br /></span> </strong> </span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">90 <strong>€</strong><br /></span> </strong> </span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left; background-color: #ffffff;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/professional.jpg\" alt=\"professional\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #006600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">12<strong></strong><br /></span> </strong> </span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #006600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">240 <strong>€</strong></span> </strong><br /> </span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #006600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">150 <strong>€</strong><br /></span> </strong> </span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"background-color: #ffffff; text-align: left;\"><img alt=\"PCHlogo-Consultant-165px\" src=\"images-joomla/stories/44-images/PCHlogo-Consultant-165px.jpg\" height=\"56\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">12<strong></strong><br /></span> </strong> </span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\"> 500 <strong>€</strong><br /></span> </strong> </span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">250 <strong>€</strong><br /></span> </strong> </span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\"><img alt=\"PCHlogo-Education\" src=\"images-joomla/stories/44-images/PCHlogo-Education.jpg\" height=\"53\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><span></span><span style=\"color: #ffffff;\"><strong><span style=\"font-size: 10pt;\">12<strong></strong><br /></span> </strong> </span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">550 <strong>€</strong>  **<br /></span> </strong> </span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">550 <strong>€</strong></span><span style=\"color: #ffffff;\"></span> </strong><span style=\"color: #ffffff;\"><strong></strong></span></span></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><span style=\"font-size: 12pt;\"><strong>EURO</strong></span><span class=\"style2\">(from 2012-02-01) </span><span class=\"h1\"><strong>Prices exclusive VAT. No VAT for sales to EU countries</strong><strong><br /></strong></span></p>\r\n<p> </p>\r\n<p>* Any remaining time will be added to a renewal or upgrade. <br />Licence costs are calculated based on a fixed basic price for the version, plus a per diem cost for the duration of the license. When ordering you may see minor deviations (1-3%) from the shown price. This relates to the actual number of days in the months your license spans. When you order for the first time we add some extra days to allow you time to get acquainted with PC-Horse. <br />Our server calculates and shows the actual price as soon as you have filled in the order form.</p>\r\n<p><br />** We are giving special offers for schools and other multi-user environments. Please contact us.</p>','',1,2,'2008-10-29 11:05:58',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-10-29 11:05:58','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,3,'','',1,26736,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2815,2893,'Priser i övriga valutor','international-prices74826','<table style=\"height: 260px; border-width: 1px; border-color: #ffffff; width: 100%;\" border=\"1\" cellpadding=\"5\" cellspacing=\"5\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\"><th style=\"background-color: #000000; width: 140px; text-align: center;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Version</span></strong></th><th style=\"background-color: #000000; text-align: center;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Months</span></strong></span></th><th style=\"background-color: #000000; text-align: center;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">New license<br /></span></strong></span></th><th style=\"background-color: #000000; text-align: center;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Extension<br /></span></strong></span></th></tr>\r\n<tr>\r\n<td><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/mini.jpg\" alt=\"mini\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"background-color: #c9020e;\" align=\"center\" valign=\"middle\"><span style=\"font-size: 10pt; color: #ffffff;\"><strong>3</strong></span></td>\r\n<td style=\"background-color: #c9020e;\" align=\"center\" valign=\"middle\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">9 €<br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"background-color: #c9020e;\" align=\"center\" valign=\"middle\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">9 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left; background-color: #ffffff;\" rowspan=\"2\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/standard.jpg\" alt=\"standard\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt; color: #ffffff;\"><strong>6</strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">70 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">50 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">110 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">90 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left; background-color: #ffffff;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/professional.jpg\" alt=\"professional\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #006600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #006600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">240 <strong>€</strong></span></strong><br /></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #006600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">150 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"background-color: #ffffff; text-align: left;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/consultant46.jpg\" alt=\"consultant46\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\"> 500 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">250 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/education46.jpg\" alt=\"education46\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><span></span><span style=\"color: #ffffff;\"><strong><span style=\"font-size: 10pt;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">550 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">550 <strong>€</strong></span><span style=\"color: #ffffff;\"></span></strong><span style=\"color: #ffffff;\"><strong></strong></span></span></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>EURO <span class=\"style2\">(from 2012-02-01) </span><span class=\"h1\"><strong> All prices inclusive VAT</strong><strong><br /></strong></span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,2,'2008-10-29 11:05:58',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-10-29 11:05:58','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,3,'','',1,26736,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2816,2894,'Priser i övriga valutor','international-prices20275','<table style=\"height: 260px; border-width: 1px; border-color: #ffffff; width: 100%;\" border=\"1\" cellpadding=\"5\" cellspacing=\"5\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\"><th style=\"background-color: #000000; width: 140px; text-align: center;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Version</span></strong></th><th style=\"background-color: #000000; text-align: center;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Months</span></strong></span></th><th style=\"background-color: #000000; text-align: center;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">New license<br /></span></strong></span></th><th style=\"background-color: #000000; text-align: center;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Extension<br /></span></strong></span></th></tr>\r\n<tr>\r\n<td><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/mini.jpg\" alt=\"mini\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"background-color: #c9020e;\" align=\"center\" valign=\"middle\"><span style=\"font-size: 10pt; color: #ffffff;\"><strong>3</strong></span></td>\r\n<td style=\"background-color: #c9020e;\" align=\"center\" valign=\"middle\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">9 €<br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"background-color: #c9020e;\" align=\"center\" valign=\"middle\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">9 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left; background-color: #ffffff;\" rowspan=\"2\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/standard.jpg\" alt=\"standard\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt; color: #ffffff;\"><strong>6</strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">70 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">50 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">110 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">90 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left; background-color: #ffffff;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/professional.jpg\" alt=\"professional\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #006600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #006600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">240 <strong>€</strong></span></strong><br /></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #006600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">150 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"background-color: #ffffff; text-align: left;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/consultant46.jpg\" alt=\"consultant46\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\"> 500 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">250 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/education46.jpg\" alt=\"education46\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><span></span><span style=\"color: #ffffff;\"><strong><span style=\"font-size: 10pt;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">550 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">550 <strong>€</strong></span><span style=\"color: #ffffff;\"></span></strong><span style=\"color: #ffffff;\"><strong></strong></span></span></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>EURO <span class=\"style2\">(from 2012-02-01) </span><span class=\"h1\"><strong> All prices inclusive VAT</strong><strong><br /></strong></span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,2,'2008-10-29 11:05:58',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-10-29 11:05:58','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,3,'','',1,26736,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2817,2895,'Priser i övriga valutor','international-prices16494','<table style=\"height: 260px; border-width: 1px; border-color: #ffffff; width: 100%;\" border=\"1\" cellpadding=\"5\" cellspacing=\"5\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\"><th style=\"background-color: #000000; width: 140px; text-align: center;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Version</span></strong></th><th style=\"background-color: #000000; text-align: center;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Months</span></strong></span></th><th style=\"background-color: #000000; text-align: center;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">New license<br /></span></strong></span></th><th style=\"background-color: #000000; text-align: center;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Extension<br /></span></strong></span></th></tr>\r\n<tr>\r\n<td><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/mini.jpg\" alt=\"mini\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"background-color: #c9020e;\" align=\"center\" valign=\"middle\"><span style=\"font-size: 10pt; color: #ffffff;\"><strong>3</strong></span></td>\r\n<td style=\"background-color: #c9020e;\" align=\"center\" valign=\"middle\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">9 €<br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"background-color: #c9020e;\" align=\"center\" valign=\"middle\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">9 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left; background-color: #ffffff;\" rowspan=\"2\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/standard.jpg\" alt=\"standard\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt; color: #ffffff;\"><strong>6</strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">70 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">50 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">110 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">90 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left; background-color: #ffffff;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/professional.jpg\" alt=\"professional\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #006600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #006600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">240 <strong>€</strong></span></strong><br /></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #006600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">150 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"background-color: #ffffff; text-align: left;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/consultant46.jpg\" alt=\"consultant46\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\"> 500 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">250 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/education46.jpg\" alt=\"education46\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><span></span><span style=\"color: #ffffff;\"><strong><span style=\"font-size: 10pt;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">550 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">550 <strong>€</strong></span><span style=\"color: #ffffff;\"></span></strong><span style=\"color: #ffffff;\"><strong></strong></span></span></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>EURO <span class=\"style2\">(from 2012-02-01) </span><span class=\"h1\"><strong> All prices inclusive VAT</strong><strong><br /></strong></span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,2,'2008-10-29 11:05:58',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-10-29 11:05:58','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,3,'','',1,26736,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2818,2896,'Priser i övriga valutor','international-prices2789','<table style=\"height: 260px; border-width: 1px; border-color: #ffffff; width: 100%;\" border=\"1\" cellpadding=\"5\" cellspacing=\"5\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\"><th style=\"background-color: #000000; width: 140px; text-align: center;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Version</span></strong></th><th style=\"background-color: #000000; text-align: center;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Months</span></strong></span></th><th style=\"background-color: #000000; text-align: center;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">New license<br /></span></strong></span></th><th style=\"background-color: #000000; text-align: center;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Extension<br /></span></strong></span></th></tr>\r\n<tr>\r\n<td><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/mini.jpg\" alt=\"mini\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"background-color: #c9020e;\" align=\"center\" valign=\"middle\"><span style=\"font-size: 10pt; color: #ffffff;\"><strong>3</strong></span></td>\r\n<td style=\"background-color: #c9020e;\" align=\"center\" valign=\"middle\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">9 €<br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"background-color: #c9020e;\" align=\"center\" valign=\"middle\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">9 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left; background-color: #ffffff;\" rowspan=\"2\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/standard.jpg\" alt=\"standard\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt; color: #ffffff;\"><strong>6</strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">70 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">50 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">110 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #0000ff;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">90 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left; background-color: #ffffff;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/professional.jpg\" alt=\"professional\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #006600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #006600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">240 <strong>€</strong></span></strong><br /></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #006600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">150 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"background-color: #ffffff; text-align: left;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/consultant46.jpg\" alt=\"consultant46\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\"> 500 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">250 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/education46.jpg\" alt=\"education46\" height=\"51\" width=\"140\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><span></span><span style=\"color: #ffffff;\"><strong><span style=\"font-size: 10pt;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">550 <strong>€</strong><br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">550 <strong>€</strong></span><span style=\"color: #ffffff;\"></span></strong><span style=\"color: #ffffff;\"><strong></strong></span></span></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>EURO <span class=\"style2\">(from 2012-02-01) </span><span class=\"h1\"><strong> All prices inclusive VAT</strong><strong><br /></strong></span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,2,'2008-10-29 11:05:58',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-10-29 11:05:58','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,3,'','',1,26736,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2819,2897,'Mars 2012 - Hvordan ved  vi at hesten får en rigtigt tilpasset foderration?','mars201238583','<p><i><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"haybal\" src=\"images-joomla/stories/seasons/haybal.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <span style=\"font-size: 18pt;\"><strong>+&nbsp;</strong></span><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"vatten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/vatten.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <span style=\"font-size: 18pt;\"><strong>=</strong></span>&nbsp;<img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"ensilage\" src=\"images-joomla/stories/seasons/ensilage.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /></i></p>\r\n<p>1.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Når du skal fodre en hest må du bestemme dig for hvilke fodermidler&nbsp; du vil bruge, og bestemme hvor meget foder hesten skal have dagligt af de enkelte foderemner. Dette er i teorien enkelt, men i praksis er der nogle faldgruber.</p>\r\n<p>Udover at &nbsp;sikre at alle de&nbsp; næringsstoffer som hesten behøver er tilstede i foderrationen&nbsp; , er der yderligere &nbsp;krav du må stille. Det første du skal tænke på &nbsp;på er at hesten skal have nok at æde. Det vil sige at rationen skal &nbsp;indeholde tilstrækkelig med &nbsp;foder til, at hesten føler sig mæt. Mæthedsfølelsen er vigtig for hestens trivsel og mentale velbefindende, og modvirker&nbsp; udvikling af stereotyp adfærd som krybbebidning, vindslugning og tungerulning. Generelt vil en hest som føler sig naturlig mæt fungere godt i de fleste sammenhænge, og meget bedre end en hest som hele tiden søger efter mad.&nbsp;&nbsp; Spørsmålet er da, hvor meget skal en hest have for at føle sig mæt og tilfreds? &nbsp;Her er nogle &nbsp;enkle retningslinjer du kan følge:</p>\r\n<p>Når vi snakker om hvor meget en hest får at æde&nbsp; , så er det ikke ligegyldig om foderet er tørt eller fugtigt. Det er tørstoffet som giver energi og næringsstoffer. For opblødt&nbsp; foder, som betfoder, er dette ganske enkelt, idet &nbsp;mængden måles&nbsp; før &nbsp;der tilsættes vand i foderet. Når du vil kontrollere hvor meget et &nbsp;fugtigt foder, &nbsp;som wrap, svarer til som tørt foder, &nbsp;er det nødvendigt at omregne. &nbsp;</p>\r\n<p>Eftersom at&nbsp; vandindholdet er så vigtigt for foderværdien, bør det være en selvfølge at du har en foderanalyse som fortæller hvor meget tørstof der er i det wraphø du bruger. Tørstofanalysen fortæller hvor stor del af foderet som er vand, og hvor meget &nbsp;tørt materiale som bliver tilbage efter at foderet er tørret ned . Eftersom foderets vandindhold&nbsp; ikke giver hesten nogen mæthedsfølelse, og heller ikke bidrager med næringsstoffer er det vigtigt, &nbsp;at&nbsp; kunne &nbsp;omregne&nbsp; til mængden af&nbsp; tørt foder når du skal sammenligne rationer. De fleste foderanalyser opgiver tørstofindholdet i prøven som en procentværdi. Hvis du ved &nbsp;en foderanalyse af wraphø får en analyseværdi på 65% tørstof betyder det at der er 35% vand in foderet.</p>\r\n<p>&nbsp;Når du skal vurdere mængden af wrap til hesten, er det almindeligt at omregne &nbsp;til det tørstofindhold som almindeligt hø har. Dagsrationen til heste bør indeholde ca 1,5 kg tørt grovfoder(hø) per 100 kg kropsvægt, hvis hestens fordøjelse skal fungere &nbsp;godt. Tørt hø indeholder ca 85 % tørstof og 15 % vand.&nbsp;</p>\r\n<p>Her er et eksempel&nbsp; til at illustrere beregningene :</p>\r\n<p>Hvis &nbsp;du har en voksen hest som vejer 500 kg, siger anbefallingen at du må give ca 7,5 kg tørt grovfoder. Når du ander grovfoder med et &nbsp;højere vandindhold end 15 %, f. eks. wrap og opblødt betfoder, må du regne om, sådan at du finder ud af &nbsp;hvor mange kilo af dit eget grovfoder som svarer til 7,5 kg tørt hø. Regn først ud hvor meget tørt grovfoder &nbsp;din hest skal have pr dag . I vores eksempel var det 7,5 kg.&nbsp; For at finde hvor meget af dit eget fugtige wrap&nbsp; denne hømængde svarer til, ganger &nbsp;du 7.5 kg med 85 som er den almindelige&nbsp; tørstofprocent i hø, og dividerer med tørstofprocenten i dit eget foder. I dette &nbsp;eksempel var denne procent &nbsp;65.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n<p><i><br /></i></p>','',1,81,'2012-02-16 14:30:37',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-29 22:00:00','2012-03-31 22:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,38,'','',1,3779,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2820,2898,'Mars 2012 - Hvordan vet vi om hesten får en god og riktig fôrrasjon?','mars201276074','<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"haybal\" src=\"images-joomla/stories/seasons/haybal.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /><span style=\"font-size: 18pt;\"><strong>+</strong></span> <img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"vatten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/vatten.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <span style=\"font-size: 18pt;\"><strong>=</strong></span> <img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"ensilage\" src=\"images-joomla/stories/seasons/ensilage.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /></p>\r\n<p>Når du skal fôre en hest må du bestemme deg for en daglig fôrrasjon . Husk da at det er flere krav som må stilles til denne fôrrasjonen.&nbsp; Det første du må tenke på er at hesten skal ha nok å ete. Det vil si at rasjonen må inneholde så mye fôr at hesten føler seg mett. Dette er viktig for hestens trivsel og mentale helse og vil motvirke at den utvikler uheldig stereotyp adferd som krybbebiting, vindsluking, tungerulling med mer.&nbsp; Generelt vil en hest som føler seg naturlig mett fungere bedre i de fleste sammenhenger.&nbsp; Spørsmålet blir da, hvor mye fôr må en hest ha for å føle seg naturlig mett og tilfreds? &nbsp;Her forstår du med en gang at det kan være store forskjeller mellom hestene. Det er likevel noen enkle retningslinjer du kan følge.</p>\r\n<p>Før vi går videre må vi gjøre det helt klart at når vi snakker om hvor mye hesten eter, så må vi hele tiden forholde oss til mengde tørt fôr. Det vil si at dersom vi bruker fuktig fôr som f.eks ensilasje eller oppbløtt betefôr må vi regne om til den tilsvarende mengden tørt fôr.&nbsp; For betefôr er dette stort sett greit, da de fleste vet hvor mye tørt betefôr de bruker før vannet blir tilsatt. Når det gjelder ensilasje er det vanskeligere.&nbsp; Når du bruker ensilasje til hester bør det være en selvfølge at du har en fôranalyse som forteller hvor mye tørrstoff det er i fôret. Det vil si hvor stor del av fôret som er tørt materiale og hvor stor del som er vann.&nbsp; De fleste fôranalyser oppgir tørrstoffinnholdet i prøven som prosent. Det vil si at for en prøve av ensilasje vil verdien for tørrstoff i prosent oppgis som f.eks 65. Da vet du at prøven inneholder 65 % tørt materiale og 35 % vann.&nbsp; Når du skal vurdere den mengden ensilasje hesten får må du derfor korrigere for tørrstoff.&nbsp; Det er vanlig å oppgi at en hest i dagsrasjonen bør ha ca 1,5 kg tørt grovfôr per 100 kg kroppsvekt. Dersom du har en voksen hest på 500 kg vil dette si at du må gi rundt 7,5 kg tørt grovfôr. Dersom grovfôret du bruker er fuktig ensilasje må du da regne om slik at du finner hvor mye av det fuktige fôret som tilsvarer 7,5 kg tørt fôr. Her bruker du en enkel omregningsformel. Regn først ut hvor mye tørt grovfôr (f.eks høy) hesten din bør ha per dag. I vårt eksempel &nbsp;7,5 kg. &nbsp;Du tar da 7,5 kg og multipliserer med 85 som er vanlig tørrstoffinnhold i høy, og dividerer dette på verdien for tørrstoff i ensilasjen, i dette eksempelet 65 (se eksempel). Svaret på denne beregningen er at du bør gi hesten om lag 10 kg per dag av ensilasjen for at dette skal tilsvare 7,5 kg tørt høy .</p>\r\n<p>7,5 x 85/65 = 9,8 kg, (dvs ca 10 kg)</p>\r\n<p>Dersom ensilasjen hadde hatt et tørrstoffinnhold på 50 % ville beregningen vist at du da måtte gi 12,8 kg på grunn av at vanninnholdet var høyere.</p>\r\n<p>Det er viktig å kunne regne om til mengde tørt fôr, da vanninnholdet i fôret ikke er med og gir hesten metthetsfølelse, og heller ikke bidrar med næringsstoffer.</p>\r\n<p>Når du har sikret at hesten får nok grovfôr i rasjonen kan du gå videre og gi kraftfôr, vegetabilsk olje, vitamin og mineraltilskudd &nbsp;eller andre fôrtyper for å komplettere rasjonen. Bruk da PC-Horse programmet for å sikre at rasjonens totale innhold av energi, protein, mineraler og vitaminer dekker behovet til den aktuelle hesten. Dersom du definerer hesten riktig i programmet vil du lett se når rasjonen dekker behovene.</p>','',1,81,'2012-02-16 14:30:37',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-29 22:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,38,'','',1,3779,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2821,2899,'March 2012 - How can we ensure the very best ration for a horse?','mars201279763','<p><i><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"haybal\" src=\"images-joomla/stories/seasons/haybal.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <span style=\"font-size: 18pt;\"><strong>+</strong></span>&nbsp;<img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"vatten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/vatten.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <span style=\"font-size: 18pt;\"><strong>=</strong></span>&nbsp;<img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"ensilage\" src=\"images-joomla/stories/seasons/ensilage.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /></i></p>\r\n<p>To feed a horse well, you must first select the particular feeds you want to use, and then decide on a daily allowance for each. This is easy enough in theory, but in practice there are some common pitfalls.</p>\r\n<p>In addition to the nutrients that a ration has to provide, there are several other requirements you have to take into account. The first is to make sure your horse has enough to eat! That is, the ration should contain sufficient feed for the horse to feel full. This feeling of fullness is vital for the horse\'s well-being and mental health, and prevents the development of stereotypical behaviour such as crib-biting, wind-sucking and tongue-rolling. Generally, a horse that feels naturally full works well in most situations, and better than a horse that is constantly searching for more food. So the question then is how much food should a horse have to feel naturally full and satisfied?</p>\r\n<p>Here are some simple guidelines:</p>\r\n<p>When considering how much a horse should be given to eat, it is of great importance to determine how dry or how moist the feed is. It is the dry matter in a feed that provides energy and nutrients, not the water. For feeds which are fed in moistened form, like beet pulp, this is generally easy, since the amount can be measured dry before the water is added. To control the amount of a water-rich feed such as haylage so that the dry matter you feed corresponds to a particular amount of a dry feed you have to make a calculation.</p>\r\n<p>Since water content is so important for overall nutrient value, you need to have, or to make, an analysis of the dry matter content of your haylage. The dry matter analysis informs us how much of the feed is dry material remaining after the drying process and how much is water.</p>\r\n<p>The water in a feed does not give the horse satiety, nor does it contribute nutrients. Therefore it is vital to be able to “compare” feeds on an equivalent dry matter basis when composing rations. Most feed analysis gives the dry matter content in any sample as a percentage. If an analysis of haylage gives a figure of 65% dry matter, you know that the roughage being fed consists of 65% dry material and 35% water.</p>\r\n<p>To assess the amount of haylage you need to feed a horse, it is customary to convert its solids content to that of standard hay. The daily ration given to a horse should contain the equivalent of about 1.5 kg hay per 100 kg body weight, in order to keep the digestive functions working optimally. Hay contains about 85% solids and 15% water.</p>\r\n<p>Here is an example that may help you with the kind of calculations you may need to do.</p>\r\n<p>If your adult horse weighs 500 kg, you are recommended to provide around 7.5 kg of dry hay per day. When using roughages with higher water content than 15%, for example haylage and macerated beet pulp, you need to calculate how many kilos of your own forage are equivalent to 7,5 kg of hay. So, to determine the equivalent amount of your own moist feed that you need to provide if your horse requires 7.5 kg dry hay per day, multiply 7.5 kg by 85 (which is the standard dry matter percentage of hay), and divide that by the dry matter percentage of your own feed. In our example above, your moist feed percentage is 65.</p>\r\n<p>This gives us the calculation: 7.5 * 85/65 = 9.8 kg.</p>\r\n<p>Therefore you must provide your horse with 9.8 kg haylage if it is to get the same amount of dry matter as it would from 7.5 kg of hay. If your haylage only contained 50% dry matter, you would have to feed 12.8 kg in order to deliver the recommended amount of dry matter.</p>\r\n<p>In this way, once you have ensured that your horse will get sufficient amounts of roughage in the ration, you can go ahead and give concentrates, vegetable oil, vitamin- and mineral-supplements plus any additional feed types to supplement the ration. Use the PC-Horse program to check that the ration provides adequate amounts of energy, protein, minerals and vitamins to meet your horse\'s needs. If horses are described and defined correctly within the PC-Horse program, it will be easy to check that rations formulated are meeting optimal requirements.</p>\r\n<p>One other question remains: How much can I expect my horse to eat per day?</p>\r\n<p>To answer this, start from the assumption that a horse will eat about 2.5 kg dry feed per 100 kg of body weight. This will apply to adult horses in the maintenance category in PC-Horse. Young growing horses, exercised horses and brood mares will eat more of both roughage and concentrates, and they will be likely to need a daily feed intake of 3.0 kg dry feed per 100 kg of body weight. Remember though, that this is only a recommendation. There are always individual differences in how much horses eat - just like people!</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2012-02-16 14:30:37',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-29 22:00:00','2012-03-31 22:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,38,'','',1,3779,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2822,2900,'Mars 2012 - Hvordan vet vi om hesten får en god og riktig fôrrasjon?','mars201255364','<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"haybal\" src=\"images-joomla/stories/seasons/haybal.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /><span style=\"font-size: 18pt;\"><strong>+</strong></span> <img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"vatten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/vatten.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <span style=\"font-size: 18pt;\"><strong>=</strong></span> <img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"ensilage\" src=\"images-joomla/stories/seasons/ensilage.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /></p>\r\n<p>Når du skal fôre en hest må du bestemme deg for en daglig fôrrasjon . Husk da at det er flere krav som må stilles til denne fôrrasjonen.&nbsp; Det første du må tenke på er at hesten skal ha nok å ete. Det vil si at rasjonen må inneholde så mye fôr at hesten føler seg mett. Dette er viktig for hestens trivsel og mentale helse og vil motvirke at den utvikler uheldig stereotyp adferd som krybbebiting, vindsluking, tungerulling med mer.&nbsp; Generelt vil en hest som føler seg naturlig mett fungere bedre i de fleste sammenhenger.&nbsp; Spørsmålet blir da, hvor mye fôr må en hest ha for å føle seg naturlig mett og tilfreds? &nbsp;Her forstår du med en gang at det kan være store forskjeller mellom hestene. Det er likevel noen enkle retningslinjer du kan følge.</p>\r\n<p>Før vi går videre må vi gjøre det helt klart at når vi snakker om hvor mye hesten eter, så må vi hele tiden forholde oss til mengde tørt fôr. Det vil si at dersom vi bruker fuktig fôr som f.eks ensilasje eller oppbløtt betefôr må vi regne om til den tilsvarende mengden tørt fôr.&nbsp; For betefôr er dette stort sett greit, da de fleste vet hvor mye tørt betefôr de bruker før vannet blir tilsatt. Når det gjelder ensilasje er det vanskeligere.&nbsp; Når du bruker ensilasje til hester bør det være en selvfølge at du har en fôranalyse som forteller hvor mye tørrstoff det er i fôret. Det vil si hvor stor del av fôret som er tørt materiale og hvor stor del som er vann.&nbsp; De fleste fôranalyser oppgir tørrstoffinnholdet i prøven som prosent. Det vil si at for en prøve av ensilasje vil verdien for tørrstoff i prosent oppgis som f.eks 65. Da vet du at prøven inneholder 65 % tørt materiale og 35 % vann.&nbsp; Når du skal vurdere den mengden ensilasje hesten får må du derfor korrigere for tørrstoff.&nbsp; Det er vanlig å oppgi at en hest i dagsrasjonen bør ha ca 1,5 kg tørt grovfôr per 100 kg kroppsvekt. Dersom du har en voksen hest på 500 kg vil dette si at du må gi rundt 7,5 kg tørt grovfôr. Dersom grovfôret du bruker er fuktig ensilasje må du da regne om slik at du finner hvor mye av det fuktige fôret som tilsvarer 7,5 kg tørt fôr. Her bruker du en enkel omregningsformel. Regn først ut hvor mye tørt grovfôr (f.eks høy) hesten din bør ha per dag. I vårt eksempel &nbsp;7,5 kg. &nbsp;Du tar da 7,5 kg og multipliserer med 85 som er vanlig tørrstoffinnhold i høy, og dividerer dette på verdien for tørrstoff i ensilasjen, i dette eksempelet 65 (se eksempel). Svaret på denne beregningen er at du bør gi hesten om lag 10 kg per dag av ensilasjen for at dette skal tilsvare 7,5 kg tørt høy .</p>\r\n<p>7,5 x 85/65 = 9,8 kg, (dvs ca 10 kg)</p>\r\n<p>Dersom ensilasjen hadde hatt et tørrstoffinnhold på 50 % ville beregningen vist at du da måtte gi 12,8 kg på grunn av at vanninnholdet var høyere.</p>\r\n<p>Det er viktig å kunne regne om til mengde tørt fôr, da vanninnholdet i fôret ikke er med og gir hesten metthetsfølelse, og heller ikke bidrar med næringsstoffer.</p>\r\n<p>Når du har sikret at hesten får nok grovfôr i rasjonen kan du gå videre og gi kraftfôr, vegetabilsk olje, vitamin og mineraltilskudd &nbsp;eller andre fôrtyper for å komplettere rasjonen. Bruk da PC-Horse programmet for å sikre at rasjonens totale innhold av energi, protein, mineraler og vitaminer dekker behovet til den aktuelle hesten. Dersom du definerer hesten riktig i programmet vil du lett se når rasjonen dekker behovene.</p>','',1,81,'2012-02-16 14:30:37',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-29 22:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,38,'','',1,3779,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2823,2901,'Mars 2012 - Hvordan vet vi om hesten får en god og riktig fôrrasjon?','mars2012582','<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"haybal\" src=\"images-joomla/stories/seasons/haybal.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <strong><span style=\"font-size: 18pt;\">+</span></strong> <img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"vatten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/vatten.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /><strong><span style=\"font-size: 18pt;\"> <strong>=</strong> </span></strong><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"ensilage\" src=\"images-joomla/stories/seasons/ensilage.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /></p>\r\n<p>Når du skal fôre en hest må du bestemme deg for hvilke fôrslag du vil bruke, og bestemme hvor mye hesten skal få daglig av hvert fôrslag. Dette er i teorien enkelt, men det er likevel noen vanlige fallgruber.</p>\r\n<p>I tillegg til å sikre at alle næringsstoffene hesten trenger er til stede i rasjonen, er det flere krav du må stille. Det første du må tenke på er at hesten skal ha nok å spise. Det vil si at rasjonen må inneholde tilstrekkelig fôr til at hesten føler seg mett. Metthetsfølelsen er viktig for hestens trivsel og mentale helse, og motvirker utvikling av stereotyp adferd som krybbebiting, vindsluking og tungerulling. Generelt vil en hest som føler seg naturlig mett fungere godt i de fleste sammenhenger, og bedre enn en hest som stadig er på søk etter mer mat.&nbsp; Spørsmålet blir da, hvor mye fôr må en hest ha for å føle seg naturlig mett og tilfreds?&nbsp; Her er noen enkle retningslinjer du kan følge:</p>\r\n<p>Når vi snakker om hvor mye en hest får å ete, så er det ikke likegyldig om fôret er tørt eller fuktig. Det er tørrstoffet som gir energi og næringsstoffer. For oppbløtt fôr, som betfôr, er dette stort sett enkelt, siden mengden måles ut tørt før vann tilsettes. Når du vil kontrollere hvor mye et vannrikt fôr, &nbsp;som høysilasje, tilsvarer som tørt fôr, må du imidlertid regne om.</p>\r\n<p>Siden vanninnholdet er så viktig for fôrverdien, bør det være en selvfølge at du har en fôranalyse som forteller hvor mye tørrstoff det er i høysilasjen du bruker. Tørrstoffanalysen forteller hvor stor del av fôret som er vann, og hvor mye tørt materiale som blir igjen etter en tørkeprosess. Siden vannet i fôret ikke gir hesten metthetsfølelse, og heller ikke bidrar med næringsstoffer, er det viktig å kunne regne om til mengde tørt fôr når du skal sammenligne rasjoner. De fleste fôranalyser oppgir tørrstoffinnholdet i prøven som en prosentverdi. Hvis du ved analyse av en prøve av høysilasje får verdien 65 % for tørrstoffet, vet du at fôret ditt består av 65 % tørt materiale og 35 % vann. Når du skal vurdere mengden høysilasje du gir til hesten, er det vanlig å regne om til det tørrstoffinnholdet som vanlig høy har. Dagsrasjonen til hesten bør inneholde ca 1,5 kg tørt grovfôr (høy) per 100 kg kroppsvekt, hvis tygging og tarmfunksjon skal fungere godt. Tørt høy inneholder rundt 85 % tørrstoff og 15 % vann.&nbsp;</p>\r\n<p>Her er et eksempel for å illustrere beregningene du kan gjøre:</p>\r\n<p>Dersom du har en voksen hest som veier 500 kg, sier anbefalingen at du må gi rundt 7,5 kg tørt grovfôr. Når du bruker grovfôr med høyere vanninnhold enn 15 %, f. eks. høysilasje og oppbløtt betfôr, må du regne om, slik at du finner ut hvor mange kilo av ditt eget grovfôr som tilsvarer 7,5 kg tørt høy. Regn først ut hvor mye tørt grovfôr hesten din bør ha per dag. I vårt eksempel var det 7,5 kg.&nbsp; For å finne hvor mye av ditt eget fuktige fôr denne høymengden tilsvarer, multipliserer du 7.5 kg med 85 som er vanlig tørrstoffprosent i høy, og dividerer på tørrstoffprosenten i ditt eget fôr. I vårt eksempel var denne prosenten 65.</p>\r\n<p>&nbsp;7.5*85/65 = 9,8 kg. &nbsp;</p>\r\n<p>Du må altså gi 9.8 kg høysilasje for at hesten skal få like mye tørrstoff fra grovfôret ditt som det er i&nbsp; den anbefalte mengden tørt høy. Dersom ensilasjen bare har 50% tørrstoff må du gi 12,8 kg for å få anbefalt mengde tørrstoff fra grovfôret ditt.</p>\r\n<p>Når du på denne måten har sikret at hesten får nok grovfôr i rasjonen kan du gå videre og gi kraftfôr, vegetabilsk olje, vitamin- og mineraltilskudd og eventuelt andre fôrtyper for å komplettere rasjonen. Bruk da PC-Horse programmet for å sikre at rasjonens totale innhold av energi, protein, mineraler og vitaminer dekker behovet til din hest. Dersom du definerer hesten riktig i programmet vil du lett se når rasjonen dekker behovene.</p>\r\n<p>Det gjenstår likevel et spørsmål:</p>\r\n<p>Hvor mye kan jeg regne med at hesten min eter per dag ?</p>\r\n<p>Her kan du ta utgangspunkt i at en hest vil ete omtrent 2,5 kg tørt fôr per 100 kg kroppsvekt. Dette vil gjelde for voksne hester i liten eller ingen bruk, det vi i PC-Horse kaller vedlikehold. Unghester, hester i trening og avlshopper spiser mer fôr, og kan du regne med et daglig fôrinntak på 3,0 kg tørt fôr per 100 kg kroppsvekt.&nbsp; Husk likevel at dette er retningslinjer. Det er individuelle forskjeller på hvor mye en hest spiser – akkurat som mennesker!</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2012-02-16 14:30:37',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-29 22:00:00','2012-03-31 22:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,38,'','',1,3779,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2824,2902,'Mars 2012 - Hvordan vet vi om hesten får en god og riktig fôrrasjon?','mars201240270','<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"haybal\" src=\"images-joomla/stories/seasons/haybal.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /><span style=\"font-size: 18pt;\"><strong>+</strong></span> <img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"vatten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/vatten.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <span style=\"font-size: 18pt;\"><strong>=</strong></span> <img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"ensilage\" src=\"images-joomla/stories/seasons/ensilage.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /></p>\r\n<p>Når du skal fôre en hest må du bestemme deg for en daglig fôrrasjon . Husk da at det er flere krav som må stilles til denne fôrrasjonen.&nbsp; Det første du må tenke på er at hesten skal ha nok å ete. Det vil si at rasjonen må inneholde så mye fôr at hesten føler seg mett. Dette er viktig for hestens trivsel og mentale helse og vil motvirke at den utvikler uheldig stereotyp adferd som krybbebiting, vindsluking, tungerulling med mer.&nbsp; Generelt vil en hest som føler seg naturlig mett fungere bedre i de fleste sammenhenger.&nbsp; Spørsmålet blir da, hvor mye fôr må en hest ha for å føle seg naturlig mett og tilfreds? &nbsp;Her forstår du med en gang at det kan være store forskjeller mellom hestene. Det er likevel noen enkle retningslinjer du kan følge.</p>\r\n<p>Før vi går videre må vi gjøre det helt klart at når vi snakker om hvor mye hesten eter, så må vi hele tiden forholde oss til mengde tørt fôr. Det vil si at dersom vi bruker fuktig fôr som f.eks ensilasje eller oppbløtt betefôr må vi regne om til den tilsvarende mengden tørt fôr.&nbsp; For betefôr er dette stort sett greit, da de fleste vet hvor mye tørt betefôr de bruker før vannet blir tilsatt. Når det gjelder ensilasje er det vanskeligere.&nbsp; Når du bruker ensilasje til hester bør det være en selvfølge at du har en fôranalyse som forteller hvor mye tørrstoff det er i fôret. Det vil si hvor stor del av fôret som er tørt materiale og hvor stor del som er vann.&nbsp; De fleste fôranalyser oppgir tørrstoffinnholdet i prøven som prosent. Det vil si at for en prøve av ensilasje vil verdien for tørrstoff i prosent oppgis som f.eks 65. Da vet du at prøven inneholder 65 % tørt materiale og 35 % vann.&nbsp; Når du skal vurdere den mengden ensilasje hesten får må du derfor korrigere for tørrstoff.&nbsp; Det er vanlig å oppgi at en hest i dagsrasjonen bør ha ca 1,5 kg tørt grovfôr per 100 kg kroppsvekt. Dersom du har en voksen hest på 500 kg vil dette si at du må gi rundt 7,5 kg tørt grovfôr. Dersom grovfôret du bruker er fuktig ensilasje må du da regne om slik at du finner hvor mye av det fuktige fôret som tilsvarer 7,5 kg tørt fôr. Her bruker du en enkel omregningsformel. Regn først ut hvor mye tørt grovfôr (f.eks høy) hesten din bør ha per dag. I vårt eksempel &nbsp;7,5 kg. &nbsp;Du tar da 7,5 kg og multipliserer med 85 som er vanlig tørrstoffinnhold i høy, og dividerer dette på verdien for tørrstoff i ensilasjen, i dette eksempelet 65 (se eksempel). Svaret på denne beregningen er at du bør gi hesten om lag 10 kg per dag av ensilasjen for at dette skal tilsvare 7,5 kg tørt høy .</p>\r\n<p>7,5 x 85/65 = 9,8 kg, (dvs ca 10 kg)</p>\r\n<p>Dersom ensilasjen hadde hatt et tørrstoffinnhold på 50 % ville beregningen vist at du da måtte gi 12,8 kg på grunn av at vanninnholdet var høyere.</p>\r\n<p>Det er viktig å kunne regne om til mengde tørt fôr, da vanninnholdet i fôret ikke er med og gir hesten metthetsfølelse, og heller ikke bidrar med næringsstoffer.</p>\r\n<p>Når du har sikret at hesten får nok grovfôr i rasjonen kan du gå videre og gi kraftfôr, vegetabilsk olje, vitamin og mineraltilskudd &nbsp;eller andre fôrtyper for å komplettere rasjonen. Bruk da PC-Horse programmet for å sikre at rasjonens totale innhold av energi, protein, mineraler og vitaminer dekker behovet til den aktuelle hesten. Dersom du definerer hesten riktig i programmet vil du lett se når rasjonen dekker behovene.</p>','',1,81,'2012-02-16 14:30:37',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-29 22:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,38,'','',1,3779,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2825,2903,'Mars 2012 - Hur vet man att hästen får en korrekt dagsgiva?','mars201258462','<hr />\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt;\">Den här artikeln fokuserar på dagsgivan och kraven du bör ställa på den. Vi ger en tumregel för hur den ska beräknas. Artikeln är i original skriven av Dr Dag Ausbø på&nbsp;Universitet for miljø og biovitenskap i Norge.</span><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\"><br /></span></em></p>\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.<hr /></span></em></p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"haybal\" src=\"images-joomla/stories/seasons/haybal.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <span style=\"font-size: 18pt;\"><strong>+</strong></span> <img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"vatten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/vatten.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <span style=\"font-size: 18pt;\"><strong>=</strong></span> <img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"ensilage\" src=\"images-joomla/stories/seasons/ensilage.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /></p>\r\n<p>När Du ska utfodra en häst måste Du fastställa dagsransonen. Tänk då på att det är flera olika krav som ställs på dagsgivan. Det första är självklart att hästen ska få tillräckligt mycket att äta. Det vill säga att dagsransonen ska innehålla tillräckligt mycket föda för att hästen ska känna sig mätt. Detta är viktigt för hästens trivsel och mentala hälsa. Därigenom motverkas risken att hästen utvecklar ohälsosamma stereotypbeteenden som krubbitande, luftsväljning, tungrullning med fler. Generellt gäller att en häst som känner sig naturligt mätt även fungerar bättre i andra sammanhang. Frågan är således, hur mycket hästen ska ha för att känna sig naturligt tillfreds och mätt? Här förstår Du naturligtvis direkt att det kan vara stora skillnader mellan olika hästar. Men det finns också enkla tumregler man kan följa.</p>\r\n<p>Innan vi går vidare bör det stå klart att när vi talar om hur mycket hästen äter, så måste vi hela tiden förhålla oss till mängden torrt foder. Använder vi fuktigt foder, till exempel hösilage eller fuktigt betesfoder, måste detta omräknas till motsvarande mängd torrt grovfoder. När det gäller fuktat betesfoder är det hela enkelt. De flesta vet ju hur mycket torrt betesfoder man hade innan vattnet tillsattes.</p>\r\n<p>När det gäller hösilage blir det litet svårare. När Du köper hösilage borde det vara självklart att du fått en foderanalys som redovisar hur mycket torrt foder det finns i fodret (TS-halten). Dvs hur stor andel som är torrfoder och hur stor del som utgörs av vatten. De flesta foderanalyser uppger torrfoderhalten i procent. Exempelvis kan TS-halten uppges som 65. Då vet Du att fodret innehåller 65% foder och 35% vatten. När Du ska värdera mängden hösilage som hästen får måste du räkna om till mängden torrstoff.</p>\r\n<p>En vanlig tumregel är att hästen bör ha ca 1,5 kg torrt grovfoder per 100 kg kroppsvikt. Hart Du då en häst på 500 kg så ska den ha omkring 7,5 kg torrt grovfoder.Detta ska räknas om till hur mycket fuktigt hösilage Du ska ge.</p>\r\n<p><strong>För det behöver Du en enkel omräkningsformel:</strong></p>\r\n<p>1. Räkna först ut hur mycket torrfoder ( t.ex hö) din häst behöver per dag. ( i vårt exempel 7,5 kg)<br /> 2. Därefter multiplicerar Du 7,5 kg med 85 som är en vanlig TS-halt för Hö.<br /> 3. Sedan dividerar Du detta med hösilagets redovisade TS-halt (i vårt exempel 65)</p>\r\n<p>Svaret blir att hästen bör ges 10 kg hösilage per dag för att motsvara 7,5 kg torrt hö</p>\r\n<p>Her bruker du en enkel omregningsformel. Regn først ut hvor mye tørt grovfôr (f.eks høy) hesten din bør ha per dag. I vårt eksempel &nbsp;7,5 kg. &nbsp;Du tar da 7,5 kg og multipliserer med 85 som er vanlig tørrstoffinnhold i høy, og dividerer dette på verdien for tørrstoff i ensilasjen, i dette eksempelet 65 (se eksempel). Svaret på denne beregningen er at du bør gi hesten om lag 10 kg per dag av ensilasjen for at dette skal tilsvare 7,5 kg tørt høy .</p>\r\n<p><strong>Formel: 7,5 x 85/65 = 9,8 kg, (dvs ca 10 kg)</strong></p>\r\n<p>Om hösilaget istället haft en TS-halt på 50% skulle beräkningen resulterat i att Du ska ge 12,8 kg eftersom detta hösilage innehöll mer vatten. Det är viktigt att Du behärskar konsten att räkna om till rätt mängd torrfoder. Vatteninnehållet, som varierar med olika leveranser, bidrar varken till hästens mättnadskänsla eller med viktiga näringsämnen.</p>\r\n<p>När Du har säkerställt att hästen får tillräckligt mycket grovfoder i dagsgivan kan Du gå vidare och ge kraftfoder, vegetabilisk olja, vitamin- och mineraltillskott eller andra fodertyper för att komplettera dagsransonen. Använd PC-Horse programmet för att säkerställa att ransonens totala innehåll av energi, smältbart protein, mineraler och vitaminer täcker dagsbehovet för Din häst. Om Du definierat hästen riktigt i PC-Horse ser Du snabbt och enkelt när dagsgivan är perfekt.</p>\r\n<p><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2012-02-16 14:30:37',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-29 22:00:00','2012-03-31 22:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"2012-02-29 00:23:00\",\"publish_down\":\"2012-03-30 00:23:00\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"sv-SE\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,38,'','',1,3779,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2826,2904,'Gjøre \"brand\" lister','brandlists89776','<p>&nbsp;I <strong>Konsultversionen</strong> kan Du hurtigt skabe en afgrænset foderliste som kun indeholder de aktuelle foderemner for et enkelt foderfirma.</p>\r\n<p>Det gør det lettere for Dig som måske vil sende separate foderlister ud som service til Dine kunder. En foderliste kan exempelvis indeholde aktuelle prisoplysninger og vare dateret. Dine kunder får listen via mail og lægger let listen ind i deres program.</p>\r\n<p><img alt=\"45 make brandlist\" src=\"images-joomla/stories/45-images/45%20make%20brandlist.png\" height=\"295\" width=\"597\" /></p>','',1,48,'2012-02-29 09:36:21',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-29 09:36:21','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,3,'','',1,3287,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2827,2905,'Göra varumärkeslistor','brandlists82699','<p>I <strong>Konsultversionen</strong> kan Du snabbt skapa en avgränsad foderlista som endast innehåller de aktuella fodren för ett visst varumärke.</p>\r\n<p>Det underlättar för Dig som kanske vill skicka ut särskilda foderlistor som service till Dina kunder. En varulista kan exempelvis innehålla aktuella prisuppgifter och vara daterad.</p>\r\n<p>Dina kunder får listan via mail och tar enkelt upp den i sitt program.</p>\r\n<p><img alt=\"46 make brandlist\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46%20make%20brandlist.png\" width=\"550\" height=\"289\" /></p>','',1,48,'2012-02-29 09:36:21',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-29 09:36:21','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,3,'','',1,3287,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2828,2906,'Göra varumärkeslistor','brandlists97241','<p>I <strong>Konsultversionen</strong> kan Du snabbt skapa en avgränsad foderlista som endast innehåller de aktuella fodren för ett visst varumärke.</p>\r\n<p>Det underlättar för Dig som kanske vill skicka ut särskilda foderlistor som service till Dina kunder. En varulista kan exempelvis innehålla aktuella prisuppgifter och vara daterad.</p>\r\n<p>Dina kunder får listan via mail och tar enkelt upp den i sitt program.</p>\r\n<p><img alt=\"44 make brandlist\" src=\"images-joomla/stories/44-images/44%20make%20brandlist.png\" width=\"550\" height=\"244\" /></p>','',1,48,'2012-02-29 09:36:21',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-29 09:36:21','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,3,'','',1,3287,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2829,2907,'Göra varumärkeslistor','brandlists49465','<p>I <strong>Konsultversionen</strong> kan Du snabbt skapa en avgränsad foderlista som endast innehåller de aktuella fodren för ett visst varumärke.</p>\r\n<p>Det underlättar för Dig som kanske vill skicka ut särskilda foderlistor som service till Dina kunder. En varulista kan exempelvis innehålla aktuella prisuppgifter och vara daterad.</p>\r\n<p>Dina kunder får listan via mail och tar enkelt upp den i sitt program.</p>\r\n<p><img alt=\"46 make brandlist\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46%20make%20brandlist.png\" width=\"550\" height=\"289\" /></p>','',1,48,'2012-02-29 09:36:21',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-29 09:36:21','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,3,'','',1,3287,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2830,2908,'Gjøre \"brand\" lister','brandlists65399','<p><b>Konsulentversjonen</b> kan du raskt lage en begrenset fôrliste som bare inneholder de fôrtypene du finner er aktuelle. Dette forenkler arbeidet dersom du vil sende tilpassede fôrlister som en service til dine kunder. En slik liste kan f.eks inneholde aktuelle priser og være datert. Kundene dine får listen via E-post og kan enkelt ta den inn i sitt program.<img alt=\"47 make brandlist\" src=\"images-joomla/stories/47-images/47%20make%20brandlist.png\" height=\"256\" width=\"545\" /></p>','',1,48,'2012-02-29 09:36:21',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-29 09:36:21','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,3,'forlister','Konsulentversjonen kan du raskt lage en begrenset fôrliste som bare inneholder de fôrtypene du finner er aktuelle. Dette forenkler arbeidet dersom du vil sende tilpassede fôrlister som en service til dine kunder. En slik liste kan f.eks inneholde aktuelle priser og være datert. Kundene dine får listen via E-post og kan enkelt ta den inn i sitt program.',1,3287,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2831,2909,'Göra varumärkeslistor','brandlists56808','<p>I <strong>Konsultversionen</strong> kan Du snabbt skapa en avgränsad foderlista som endast innehåller de aktuella fodren för ett visst varumärke.</p>\r\n<p>Det underlättar för Dig som kanske vill skicka ut särskilda foderlistor som service till Dina kunder. En varulista kan exempelvis innehålla aktuella prisuppgifter och vara daterad.</p>\r\n<p>Dina kunder får listan via mail och tar enkelt upp den i sitt program.</p>\r\n<p><img alt=\"46 make brandlist\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46%20make%20brandlist.png\" width=\"550\" height=\"289\" /></p>','',1,48,'2012-02-29 09:36:21',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-29 09:36:21','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,3,'','',1,3287,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2832,2910,'Göra varumärkeslistor','brandlists81359','<p>I <strong>Konsultversionen</strong> kan Du snabbt skapa en avgränsad foderlista som endast innehåller de aktuella fodren för ett visst varumärke.</p>\r\n<p>Det underlättar för Dig som kanske vill skicka ut särskilda foderlistor som service till Dina kunder. En varulista kan exempelvis innehålla aktuella prisuppgifter och vara daterad.</p>\r\n<p>Dina kunder får listan via mail och tar enkelt upp den i sitt program.</p>\r\n<p><img alt=\"46 make brandlist\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46%20make%20brandlist.png\" height=\"289\" width=\"550\" /></p>','',1,48,'2012-02-29 09:36:21',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-29 09:36:21','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,3,'foderlistor i pc-horse','I Konsultversionen kan Du snabbt skapa en avgränsad foderlista som endast innehåller de aktuella fodren för ett visst varumärke.\r\n\r\nDet underlättar för Dig som kanske vill skicka ut särskilda foderlistor som service till Dina kunder. En varulista kan exempelvis innehålla aktuella prisuppgifter och vara daterad.\r\n\r\nDina kunder får listan via mail och tar enkelt upp den i sitt program.',1,3287,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2833,2911,'Vælg printer','select-printer99649','<p>Du vælger hvilken printer Du vil anvende til PC-Horse under \"Indstildninger /printerindstildninger .Hvis Du ikke ændrer noget vælger programmet automatisk systemets standardprinter.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><img alt=\"45 printer settings\" src=\"images-joomla/stories/45-images/45%20printer%20settings.png\" height=\"163\" width=\"246\" /></p>','',1,45,'2012-02-29 10:16:58',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-29 10:16:58','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,4,'','',1,2875,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2834,2912,'Välj skrivare','select-printer91607','<p>Du ställer in vilken skrivare Du vill använda för PC-Horse under \"Inställningar/skrivarinställningar\". Om Du inte ändra något väljer programmet automatiskt systemets standardskrivare.</p>\r\n<p><img alt=\"46 printersettings\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46%20printersettings.png\" width=\"263\" height=\"188\" /></p>','',1,45,'2012-02-29 10:16:58',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-29 10:16:58','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,4,'','',1,2875,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2835,2913,'Select printer','select-printer44784','<p>Du ställer in vilken skrivare Du vill använda för PC-Horse under \"Inställningar/skrivarinställningar\". Om Du inte ändra något väljer programmet automatiskt systemets standardskrivare.</p>\r\n<p><img alt=\"44 printer settings\" src=\"images-joomla/stories/44-images/44%20printer%20settings.png\" width=\"239\" height=\"163\" /></p>','',1,45,'2012-02-29 10:16:58',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-29 10:16:58','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,4,'','',1,2875,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2836,2914,'Välj skrivare','select-printer77001','<p>Du ställer in vilken skrivare Du vill använda för PC-Horse under \"Inställningar/skrivarinställningar\". Om Du inte ändra något väljer programmet automatiskt systemets standardskrivare.</p>\r\n<p><img alt=\"46 printersettings\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46%20printersettings.png\" width=\"263\" height=\"188\" /></p>','',1,45,'2012-02-29 10:16:58',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-29 10:16:58','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,4,'','',1,2875,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2837,2915,'Velg printer','select-printer5886','<p><b></b>Du velger hvilken printer som skal brukes av PC-Horse under ”Instillinger/printerinstillinger”. Dersom du ikke endrer noe velger programmet automatisk systemets standardprinter.</p>\r\n<p><img alt=\"47 printer settings\" src=\"images-joomla/stories/47-images/47%20printer%20settings.png\" height=\"165\" width=\"259\" /></p>','',1,45,'2012-02-29 10:16:58',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-29 10:16:58','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,4,'velg printer pc-horse','Du velger hvilken printer som skal brukes av PC-Horse under ”Instillinger/printerinstillinger”. Dersom du ikke endrer noe velger programmet automatisk systemets standardprinter.',1,2875,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2838,2916,'Välj skrivare','select-printer27777','<p>Du ställer in vilken skrivare Du vill använda för PC-Horse under \"Inställningar/skrivarinställningar\". Om Du inte ändra något väljer programmet automatiskt systemets standardskrivare.</p>\r\n<p><img alt=\"46 printersettings\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46%20printersettings.png\" width=\"263\" height=\"188\" /></p>','',1,45,'2012-02-29 10:16:58',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-29 10:16:58','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,4,'','',1,2875,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2839,2917,'Välj skrivare','select-printer18502','<p>Du ställer in vilken skrivare Du vill använda för PC-Horse under \"Inställningar/skrivarinställningar\". Om Du inte ändra något väljer programmet automatiskt systemets standardskrivare.</p>\r\n<p><img alt=\"46 printersettings\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46%20printersettings.png\" height=\"188\" width=\"263\" /></p>','',1,45,'2012-02-29 10:16:58',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-29 10:16:58','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,4,'välj skrivare i PC-Horse','Du ställer in vilken skrivare Du vill använda för PC-Horse under \"Inställningar/skrivarinställningar\". Om Du inte ändra något väljer programmet automatiskt systemets standardskrivare.',1,2875,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2840,2918,'Sådan læser du foderanalysen','analyze18542','<p>1. &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Her ser du at analysen er baseret på grovfoder &nbsp;og fodertypen er wraphø eller græsensilage. &nbsp;&nbsp;<br /> 2. &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Her vises tørstofindholdet i foderet (TS). Dette er vigtigt at få med ved indlægning af eget foder i PC-Horse, særlig&nbsp; når vi har wrap med et højere vandindhold. Da bliver tørstofindholdet lavere. <br /> 3. &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Energi indholdet opgivet som Foderenhed &nbsp;kg foder pr. FE<br /> 4. &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;g fordøjelig råprotein pr kg FE</p>\r\n<p><img alt=\"45-analysrapport\" src=\"images-joomla/stories/45-images/45-analysrapport.png\" height=\"377\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,71,'2012-03-12 11:52:15',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-12 11:52:15','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,1,'','',1,5592,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2841,2919,'Analyze','analyze15054','<p>On this side we will try to explain how to read your Analyze report and how to transfer the values into PC-Horse. Please be patient.</p>\r\n<p><img alt=\"Analysebevis\" src=\"images-joomla/stories/47-images/Analysebevis.png\" height=\"506\" width=\"537\" /></p>','',1,71,'2012-03-12 11:52:15',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-12 11:52:15','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,1,'','',1,5592,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2842,2920,'Analyze','analyze83282','<p><span id=\"result_box\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">Learn how</span> <span class=\"hps\">you can easily</span> work with <span class=\"hps\">your</span> <span class=\"hps\">analysis data</span> <span class=\"hps\">in the program</span> <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=190:haestens-foderplan&amp;catid=49:foderplaner&amp;Itemid=195\"><strong>here</strong></a></span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,71,'2012-03-12 11:52:15',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-12 11:52:15','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,1,'','',1,5592,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2843,2921,'Analyze','analyze99838','<p>On this side we will try to explain how to read your Analyze report and how to transfer the values into PC-Horse. Please be patient.</p>\r\n<p><img alt=\"Analysebevis\" src=\"images-joomla/stories/47-images/Analysebevis.png\" height=\"506\" width=\"537\" /></p>','',1,71,'2012-03-12 11:52:15',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-12 11:52:15','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,1,'','',1,5592,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2844,2922,'Hvordan lese fôranalysen','analyze90356','<ol>\r\n<li>Her ser du at analysen er gjort av grovfôr til hest og at fôrtypen er høy.</li>\r\n<li>Her vises tørrstoffinnholdet i fôret (TS). Dette er viktig å få med ved innlegging av eget fôr i PC-Horse, særlig når vi har ensilage med et høyere vanninnhold. Da blir tørrstofftallet lavere.</li>\r\n<li>Energi innholdet oppgitt som Fôrenhet Hest per kg tørrstoff</li>\r\n<li>Kvalitetsklasse er et uttrykk for hvor energirikt fôret er. H1 er best og H5 er dårligst.</li>\r\n<li>Fordøyelig råprotein per kg tørrstof</li>\r\n</ol>\r\n<p><img alt=\"47 analysebevis\" src=\"images-joomla/stories/47-images/47%20analysebevis.png\" height=\"507\" width=\"550\" />f</p>','',1,71,'2012-03-12 11:52:15',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-12 11:52:15','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,1,'','',1,5592,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2845,2923,'Analyze','analyze24026','<p>On this side we will try to explain how to read your Analyze report and how to transfer the values into PC-Horse. Please be patient.</p>\r\n<p><img alt=\"Analysebevis\" src=\"images-joomla/stories/47-images/Analysebevis.png\" height=\"506\" width=\"537\" /></p>','',1,71,'2012-03-12 11:52:15',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-12 11:52:15','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,1,'','',1,5592,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2846,2924,'Så här läser Du foderanalysen','analyze17498','<ol>\r\n<li>Visar att analysen är gjord på grovfoder till häst och att fodertypen är hö.</li>\r\n<li>Redovisar torrsubstansen (TS) i fodret per kg foder. Detta är viktigt att skriva in när du lägger in ditt eget foder i PC-Horse, i synnerhet när det gäller hösilage som har ett högre vatteninnehåll. Då blir TS-värdet lägre.</li>\r\n<li>Smältbart råprotein per kg foder</li>\r\n<li>Energiinnehållet visas som MJ per kg foder</li>\r\n<li>Analysen redovisar även de viktigaste värdena omräknat till per kg TS, dvs då vatteninnehållet i fodret inte medräknas.</li>\r\n</ol>\r\n<p>I PC-Horse kan du lägga in dina analysvärden med bägge mätmetoderna - per kg foder eller per kg Ts.</p>\r\n<p><em><img alt=\"46-foderanalys\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-foderanalys.jpg\" height=\"473\" width=\"550\" /></em></p>','',1,71,'2012-03-12 11:52:15',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-12 11:52:15','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,1,'foderanalys, tolka foderanalys','Så här läser du foderanalysen:\r\nVisar att analysen är gjord på grovfoder till häst och att fodertypen är hö.\r\n    Redovisar torrsubstansen (TS) i fodret per kg foder. Detta är viktigt att skriva in när du lägger in ditt eget foder i PC-Horse, i synnerhet när det gäller hösilage som har ett högre vatteninnehåll. Då blir TS-värdet lägre.\r\n    Smältbart råprotein per kg foder\r\n    Energiinnehållet visas som MJ per kg foder\r\n    Analysen redovisar även de viktigaste värdena omräknat till per kg TS, dvs då vatteninnehållet i fodret inte medräknas.\r\n\r\nI PC-Horse kan du lägga in dina analysvärden med bägge mätmetoderna - per kg foder eller per kg Ts.',1,5592,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2847,2925,'Månedens billede','picture-of-the-month60665','<p>Hver måned skifter vi åbningsbillede på PC-Horse. Vi gør det fordi, at sæsonen stiller forskellige krav til hestenes fodring og vi markerer dette gennem at publicere adekvate faktaartikler &nbsp;og et månedsbilledet som visualiserer et aktuelt tema. &nbsp;</p>\r\n<p>Har du et godt billede? Send det til os, så kan det være vi publicerer det som månedens billedet. <br /> Maila dit bidrag til: info@pc-horse.com Angiv navn og telefonnummer så at vi kan kontakte dig.<br /> Indsendte billeder bør have en mindste opløsning på 1000x800 pixlar.</p>\r\n<p>Exempel på vores åbningsbilleder:</p>\r\n<p><img alt=\"0414splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0414splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0514splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0514splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0314splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0314splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <br /><img alt=\"1213splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1213splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0714splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0714splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0914splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0914splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <br /><img alt=\"0713splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0713splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" />&nbsp;<img alt=\"0613splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0613splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/0913splash150.jpg\" /><br /><img alt=\"0513splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0513splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0413splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0413splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" />&nbsp;<img alt=\"0313splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0313splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <br /><img alt=\"0213splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0213splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" />&nbsp;<img src=\"images-joomla/stories/seasons/1112splash150.jpg\" /> <img alt=\"1212splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1212splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /></p>\r\n<p><img alt=\"0812splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0812splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0912splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0912splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"1012splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1012splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /></p>\r\n<p><img alt=\"0412splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0412splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0512splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0512splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0612splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0612splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"0312splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0312splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0212splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0212splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0112splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0112splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"1211splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1211splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"1111splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1111splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"1011splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1011splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"0911splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0911splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0811splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0811splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0711splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0711splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"0611splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0611splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0511splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0511splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0411splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0411splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"0311splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0311splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0211splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0211splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0112splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0112splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /></p>','',1,82,'2012-03-13 18:28:02',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-13 18:28:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,1,'','',1,6498,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2848,2926,'Månadens bild','picture-of-the-month26818','<p>Varje månad byter vi öppningsbilden på PC-Horse. Vi gör det för att säsongerna ställer olika krav på hästarnas utfodring och vi vill markera detta genom att publicera adekvata faktaartiklar och en månadsbild som visualiserar ett aktuellt tema.</p>\r\n<p>Har du en bra bild som speglar kommande månad? Sänd den till oss så kan det hända att vi publicerar den som månadens bild. Som tack bjuder vi på ett års gratislicens för PC-Horse (Standardversionen). <br /><br />Maila ditt bidrag till: <a href=\"mailto:info@pc-horse.com\">info@pc-horse.com</a><br />Ange namn och telefonnummer så att vi kan kontakta dig.<br />Insända bilder bör ha en minsta upplösning på 1000x800 pixlar.<br /><br />Se även vår fototävling för bästa rasbild.</p>\r\n<p>Tidigare publicerade öppningsbilder:<br /><br /><img alt=\"0312splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0312splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0212splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0212splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0112splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0112splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"1211splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1211splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"1111splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1111splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"1011splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1011splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br />&nbsp; <br /><img alt=\"0911splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0911splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0811splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0811splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0711splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0711splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"0611splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0611splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0511splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0511splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0411splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0411splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"0311splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0311splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0211splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0211splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0112splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0112splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /></p>','',1,82,'2012-03-13 18:28:02',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-13 18:28:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,1,'','',1,6498,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2849,2927,'Picture of the month','picture-of-the-month79678','<p>Every month we change the opening picture in the PC-Horse program to relate to the current season and some of the challenges our users will face in the coming month. In addition, we want to provide extra information by highlighting a relevant issue in an article in our series of monthly articles (“the topic of the month”). <br /> <br /> We are now inviting users to help us show relevant opening pictures. Do you have a good picture that reflects everyday happenings in your horse’s life during the coming months? If you email it to us, we shall consider it for the opening picture in a coming month.</p>\r\n<p>Mail your contribution to: <a href=\"mailto:info@pc-horse.com\">info@pc-horse.com</a> with relevant contact information (Name and phone number). Submitted images should have a minimum resolution of 1000x800 pixels.<br /> <br /> Examples of opening images:</p>\r\n<p><img alt=\"0414splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0414splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0514splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0514splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0314splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0314splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <br /><img alt=\"1213splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1213splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0714splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0714splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0914splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0914splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /></p>\r\n<p><img alt=\"0713splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0713splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" />&nbsp;<img alt=\"0613splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0613splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/0913splash150.jpg\" /></p>\r\n<p><img alt=\"0513splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0513splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0413splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0413splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" />&nbsp;<img alt=\"0313splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0313splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /></p>\r\n<p><img alt=\"0213splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0213splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" />&nbsp;<img src=\"images-joomla/stories/seasons/1112splash150.jpg\" /> <img alt=\"1212splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1212splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"0812splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0812splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0912splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0912splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"1012splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1012splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"0412splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0412splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0512splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0512splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0612splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0612splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <br /><img alt=\"0312splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0312splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0212splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0212splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0112splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0112splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"1211splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1211splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"1111splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1111splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"1011splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1011splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"0911splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0911splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0811splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0811splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0711splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0711splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"0611splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0611splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0511splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0511splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0411splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0411splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"0311splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0311splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0211splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0211splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0112splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0112splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><br /></p>','',1,82,'2012-03-13 18:28:02',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-13 18:28:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,1,'','',1,6498,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2850,2928,'Månadens bild','picture-of-the-month39801','<p>Varje månad byter vi öppningsbilden på PC-Horse. Vi gör det för att säsongerna ställer olika krav på hästarnas utfodring och vi vill markera detta genom att publicera adekvata faktaartiklar och en månadsbild som visualiserar ett aktuellt tema.</p>\r\n<p>Har du en bra bild som speglar kommande månad? Sänd den till oss så kan det hända att vi publicerar den som månadens bild. Som tack bjuder vi på ett års gratislicens för PC-Horse (Standardversionen). <br /><br />Maila ditt bidrag till: <a href=\"mailto:info@pc-horse.com\">info@pc-horse.com</a><br />Ange namn och telefonnummer så att vi kan kontakta dig.<br />Insända bilder bör ha en minsta upplösning på 1000x800 pixlar.<br /><br />Se även vår fototävling för bästa rasbild.</p>\r\n<p>Tidigare publicerade öppningsbilder:<br /><br /><img alt=\"0312splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0312splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0212splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0212splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0112splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0112splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"1211splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1211splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"1111splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1111splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"1011splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1011splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br />&nbsp; <br /><img alt=\"0911splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0911splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0811splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0811splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0711splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0711splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"0611splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0611splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0511splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0511splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0411splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0411splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"0311splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0311splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0211splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0211splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0112splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0112splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /></p>','',1,82,'2012-03-13 18:28:02',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-13 18:28:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,1,'','',1,6498,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2851,2929,'Månedens bilde','picture-of-the-month22860','<p>Hver måned bytter vi åpningsbilde i PC-Horse. Vi gjør dette fordi hver årstid stiller ulike krav til hestenes fôring og vi vil markere dette ved å publisere passende faktaartikler og et månedsbilde som gjenspeiler et aktuelt tema.</p>\r\n<p>Har du et godt bilde som passer? Send det til oss så kanskje vi publiserer det som månedens bilde. <br />E-mail ditt bidrag til: info@pc-horse.com Oppgi navn og telefonnummer slik at vi kan kontakte deg.<br />Innsendte bilder bør ha en minste oppløsning på 1000x800 pixsler.</p>\r\n<p><strong>Eksempler på våre åpningsbilder :</strong></p>\r\n<p><strong><img alt=\"0414splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0414splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0514splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0514splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0314splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0314splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <br /><img alt=\"1213splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1213splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0714splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0714splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0914splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0914splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <br /><img alt=\"0713splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0713splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" />&nbsp;<img alt=\"0613splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0613splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/0913splash150.jpg\" /><br /><img alt=\"0513splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0513splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" />&nbsp;<img alt=\"0413splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0413splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" />&nbsp;<img alt=\"0313splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0313splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /></strong></p>\r\n<p><img alt=\"0213splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0213splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/1112splash150.jpg\" /> <img alt=\"1212splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1212splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><br /><img alt=\"0812splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0812splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0912splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0912splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"1012splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1012splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /></p>\r\n<p><img alt=\"0412splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0412splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0512splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0512splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0612splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0612splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"0312splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0312splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0212splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0212splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0112splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0112splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"1211splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1211splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"1111splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1111splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"1011splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1011splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <br /><img alt=\"0911splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0911splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0811splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0811splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0711splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0711splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"0611splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0611splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0511splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0511splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0411splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0411splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"0311splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0311splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0211splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0211splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0112splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0112splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /></p>','',1,82,'2012-03-13 18:28:02',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-13 18:28:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,1,'','',1,6498,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2852,2930,'Månadens bild','picture-of-the-month12304','<p>Varje månad byter vi öppningsbilden på PC-Horse. Vi gör det för att säsongerna ställer olika krav på hästarnas utfodring och vi vill markera detta genom att publicera adekvata faktaartiklar och en månadsbild som visualiserar ett aktuellt tema.</p>\r\n<p>Har du en bra bild som speglar kommande månad? Sänd den till oss så kan det hända att vi publicerar den som månadens bild. Som tack bjuder vi på ett års gratislicens för PC-Horse (Standardversionen). <br /><br />Maila ditt bidrag till: <a href=\"mailto:info@pc-horse.com\">info@pc-horse.com</a><br />Ange namn och telefonnummer så att vi kan kontakta dig.<br />Insända bilder bör ha en minsta upplösning på 1000x800 pixlar.<br /><br />Se även vår fototävling för bästa rasbild.</p>\r\n<p>Tidigare publicerade öppningsbilder:<br /><br /><img alt=\"0312splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0312splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0212splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0212splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0112splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0112splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"1211splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1211splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"1111splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1111splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"1011splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1011splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br />&nbsp; <br /><img alt=\"0911splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0911splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0811splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0811splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0711splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0711splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"0611splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0611splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0511splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0511splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0411splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0411splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"0311splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0311splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0211splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0211splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0112splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0112splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /></p>','',1,82,'2012-03-13 18:28:02',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-13 18:28:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,1,'','',1,6498,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2853,2931,'Månadens bild','picture-of-the-month78884','<p>Varje månad byter vi öppningsbilden på PC-Horse. Vi gör det för att säsongerna ställer olika krav på hästarnas utfodring och vi vill markera detta genom att publicera adekvata faktaartiklar och en månadsbild som visualiserar ett aktuellt tema.</p>\r\n<p>Har du en bra bild som skulle passa? Sänd den till oss så kan det hända att vi publicerar den som månadens bild.<br /><br />Maila ditt bidrag till: info@pc-horse.com Ange namn och telefonnummer så att vi kan kontakta dig.<br />Insända bilder bör ha en minsta upplösning på 1000x800 pixlar.</p>\r\n<p>Exempel på våra öppningsbilder:</p>\r\n<p><img alt=\"0414splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0414splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0514splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0514splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0314splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0314splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <br /><img alt=\"1213splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1213splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0714splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0714splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0914splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0914splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"0713splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0713splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" />&nbsp;<img alt=\"0613splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0613splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0913splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0913splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"0513splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0513splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0413splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0413splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0313splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0313splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"0213splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0213splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"1112splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1112splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"1212splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1212splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /></p>\r\n<p><img alt=\"0812splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0812splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0912splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0912splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"1012splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1012splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /></p>\r\n<p><img alt=\"0512splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0512splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0412splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0412splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0612splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0612splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><br /><img alt=\"0312splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0312splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0212splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0212splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0112splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0112splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"1211splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1211splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"1111splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1111splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"1011splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/1011splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"0911splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0911splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0811splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0811splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0711splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0711splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"0611splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0611splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0511splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0511splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0411splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0411splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /><br /><img alt=\"0311splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0311splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0211splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0211splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /> <img alt=\"0112splash150\" src=\"images-joomla/stories/seasons/0112splash150.jpg\" height=\"113\" width=\"150\" /></p>','',1,82,'2012-03-13 18:28:02',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-13 18:28:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,1,'','',1,6498,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2854,2932,'Racebilleder','breed-picture9564','<p>Hesteavlen har stolte traditioner . Og bagved hver enkel racehest står en stolt ejer. Vi ved at vore brugere gerne vil se deres egen favorit i billedet, når de definerer hesten i programmet. Men først åbnes ”racebilledet” som repræsenterer racen som standard. <br /> Vil du se din ”favorit” som repræsentant for sin race i programmet. Mail et billede til <a href=\"mailto:info@pc-horse.com\">info@pc-horse.com</a><a href=\"mailto:info@pc-horse.com\"> </a>med tydeligt angivelse af race. &nbsp;Glem ikke at skrive dit navn og telefonnummer. <br /> <br /> OBS! Vi vil have billeder som viser hesten i helfigur (ingen hovedportrætter) og i bredformat (ingen stående format).<br /> Måske er det præcis Din hest som bliver udvalgt som racerepræsentant. Du får en gratislicens til PC-Horse MINI som tak.</p>\r\n<br />\r\n<p><strong>Hall of Fame:</strong></p>\r\n<p><img style=\"margin-right: 30px; vertical-align: middle;\" alt=\"ENG_FULLBLOD\" src=\"images-joomla/stories/raser/ENG_FULLBLOD.jpg\" height=\"118\" width=\"150\" /><strong>Engelska Fullblodet Pepino</strong>&nbsp;indsendelse af Eva Isacsson Sjunnesson, Sverige</p>\r\n<p><img style=\"margin-right: 30px; vertical-align: middle;\" alt=\"VarmblodstravareStall-Timsi\" src=\"images-joomla/stories/raser/VarmblodstravareStall-Timsi.png\" height=\"118\" width=\"150\" /><strong>Varmblodstravaren Frozen Daquery</strong>&nbsp;indsendelse af Roy Larsen, Norge</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"Shire2\" src=\"images-joomla/stories/raser/Shire2.jpg\" height=\"120\" width=\"150\" /><strong>&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Shire-vallacken John Little</strong>&nbsp;indsendelse af Tine Kristensen, Danmark</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"BELGIAN2\" src=\"images-joomla/stories/raser/BELGIAN2.jpg\" height=\"122\" width=\"150\" />&nbsp;&nbsp; <strong> Belgian Stoet Iris van Parkzicht</strong> indsendelse af Tine Kristensen, Danmark</p>','',1,10,'2012-03-13 19:39:53',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-13 19:39:53','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,2,'','',1,7888,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2855,2933,'Rasbilden','breed-picture58297','<p>Hästaveln har stolta traditioner. Och bakom varje rashäst står en stolt ägare. Vi vet att våra användare gärna vill se sin egen favorit i bild när de definierar hästen i programmet. Men först öppnar sig alltid \"rasbilden\" som representerar rasen som standard.</p>\r\n<p>Vill Du se din \"favorit\" som representant för sin ras i programmet. Maila in en bild till <a href=\"mailto:info@pc-horse.com\">info@pc-horse.com</a> med tydligt angivande av ras. Glöm inte att skriva ditt namn och telefonnummer.</p>\r\n<p>OBS! Vi vill ha bilder som visar hästen i helfigur (inga huvudporträtt) och i breddformat (inga stående format).<br />Kan hända blir just Din häst utvald som rasrepresentant. Du får en gratislicens för PC-Horse MINI som tack.</p>\r\n<p><strong>Hall of Fame:</strong></p>\r\n<p><img style=\"margin-right: 30px; vertical-align: middle;\" alt=\"ENG_FULLBLOD\" src=\"images-joomla/stories/raser/ENG_FULLBLOD.jpg\" height=\"118\" width=\"150\" /><strong>Engelska Fullblodet Pepino</strong> insänd av Eva Isacsson Sjunnesson</p>\r\n<p><img style=\"margin-right: 30px; vertical-align: middle;\" alt=\"VarmblodstravareStall-Timsi\" src=\"images-joomla/stories/raser/VarmblodstravareStall-Timsi.png\" height=\"118\" width=\"150\" /><strong>Varmblodstravaren Frozen Daquery</strong> insänd av Roy Larsen, Norge</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"Shire2\" src=\"images-joomla/stories/raser/Shire2.jpg\" height=\"120\" width=\"150\" /> &nbsp; &nbsp; <strong> Shire-vallacken John Little</strong> insänd av Tine Kristensen, Danmark</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"BELGIAN2\" src=\"images-joomla/stories/raser/BELGIAN2.jpg\" height=\"122\" width=\"150\" />&nbsp;&nbsp;<strong>&nbsp;&nbsp; Belgian Stoet Iris van Parkzicht</strong> insänd av Tine Kristensen, Danmark</p>','',1,10,'2012-03-13 19:39:53',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-13 19:39:53','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,2,'','',1,7888,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2856,2934,'Pictures of horse breeds','breed-picture81188','<p>Horse breeding has a proud tradition, and behind every purebred horse there is a proud owner. We know that our PC-Horse users want to see a photo of their favourite horse on the horse screen. Before you upload your photo, however, PC-Horse displays a half-blurred picture that represents the breed.<br /> <br /> We are now inviting our users to help us improve these breed representative photos. You can make your \"favourite horse\" represent the breed, if you e-mail a photo to us at <a href=\"mailto:info@pc-horse.com.\">info@pc-horse.com.</a> We need the breed name, your name and contact info (email and a phone number).</p>\r\n<p>Please note that we can only use pictures which show the whole animal, preferably in “landscape” orientation (not \"portrait\"). If your horse is selected as an illustration for its breed, you will get a free license for PC-Horse MINI.</p>\r\n<br />\r\n<p><strong>Hall of Fame:</strong></p>\r\n<p><img style=\"margin-right: 30px; vertical-align: middle;\" alt=\"ENG_FULLBLOD\" src=\"images-joomla/stories/raser/ENG_FULLBLOD.jpg\" height=\"118\" width=\"150\" /><strong>English Thoroughbred Pepino</strong> recieved from Eva Isacsson Sjunnesson, Sweden</p>\r\n<p><img style=\"margin-right: 30px; vertical-align: middle;\" alt=\"Warmbloodtrotter\" src=\"images-joomla/stories/raser/VarmblodstravareStall-Timsi.png\" height=\"118\" width=\"150\" /><strong>Warmblood trotter Frozen Daquery</strong> recieved from Roy Larsen, Norway</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"Shire2\" src=\"images-joomla/stories/raser/Shire2.jpg\" height=\"120\" width=\"150\" /><strong>&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Shire&nbsp; John Little</strong> recieved from Tine Kristensen, Denmark</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"BELGIAN2\" src=\"images-joomla/stories/raser/BELGIAN2.jpg\" height=\"122\" width=\"150\" />&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; <strong>Belgian Stoet Iris van Parkzicht</strong> recieved from Tine Kristensen, Danmark</p>','',1,10,'2012-03-13 19:39:53',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-13 19:39:53','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,2,'','',1,7888,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2857,2935,'Rasbilden','breed-picture68521','<p>Hästaveln har stolta traditioner. Och bakom varje rashäst står en stolt ägare. Vi vet att våra användare gärna vill se sin egen favorit i bild när de definierar hästen i programmet. Men först öppnar sig alltid \"rasbilden\" som representerar rasen som standard.</p>\r\n<p>Vill Du se din \"favorit\" som representant för sin ras i programmet. Maila in en bild till <a href=\"mailto:info@pc-horse.com\">info@pc-horse.com</a> med tydligt angivande av ras. Glöm inte att skriva ditt namn och telefonnummer.</p>\r\n<p>OBS! Vi vill ha bilder som visar hästen i helfigur (inga huvudporträtt) och i breddformat (inga stående format).<br />Kan hända blir just Din häst utvald som rasrepresentant. Du får en gratislicens för PC-Horse MINI som tack.</p>\r\n<p><strong>Hall of Fame:</strong></p>\r\n<p><img style=\"margin-right: 30px; vertical-align: middle;\" alt=\"ENG_FULLBLOD\" src=\"images-joomla/stories/raser/ENG_FULLBLOD.jpg\" height=\"118\" width=\"150\" /><strong>Engelska Fullblodet Pepino</strong> insänd av Eva Isacsson Sjunnesson</p>\r\n<p><img style=\"margin-right: 30px; vertical-align: middle;\" alt=\"VarmblodstravareStall-Timsi\" src=\"images-joomla/stories/raser/VarmblodstravareStall-Timsi.png\" height=\"118\" width=\"150\" /><strong>Varmblodstravaren Frozen Daquery</strong> insänd av Roy Larsen, Norge</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"Shire2\" src=\"images-joomla/stories/raser/Shire2.jpg\" height=\"120\" width=\"150\" /> &nbsp; &nbsp; <strong> Shire-vallacken John Little</strong> insänd av Tine Kristensen, Danmark</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"BELGIAN2\" src=\"images-joomla/stories/raser/BELGIAN2.jpg\" height=\"122\" width=\"150\" />&nbsp;&nbsp;<strong>&nbsp;&nbsp; Belgian Stoet Iris van Parkzicht</strong> insänd av Tine Kristensen, Danmark</p>','',1,10,'2012-03-13 19:39:53',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-13 19:39:53','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,2,'','',1,7888,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2858,2936,'Rasebilder','breed-picture36163','<p>Hesteavlen har stolte tradisjoner, og bak hver rasehest står en stolt eier. Vi vet at våre brukere gjerne vil se sitt eget favorittbilde når de definerer hesten i programmet. Men i PC-Horse åpnes alltid først ”rasebildet” som representerer rasen som standard.</p>\r\n<p>Dersom du vil se din ”favoritt” som representant for sin rase i programmet mailer du inn et bilde til <a href=\"mailto:info@pc-horse.com\">info@pc-horse.com</a>&nbsp; med tydelig opplysning om rasen.&nbsp; Glem ikke å skrive ditt navn og telefonnummer.</p>\r\n<p>OBS! Vi vil ha bilder som viser hesten i helfigur (ingen hodeportretter) og i breddeformat (ikke stående format).&nbsp; Kanskje blir nettopp din hest valgt ut som raserepresentant i PC-Horse. Du får da en gratislisens til PC-Horse MINI &nbsp;som takk.</p>\r\n<p><strong>Hall of Fame:</strong></p>\r\n<p><img style=\"margin-right: 30px; vertical-align: middle;\" alt=\"ENG_FULLBLOD\" src=\"images-joomla/stories/raser/ENG_FULLBLOD.jpg\" height=\"118\" width=\"150\" /><strong>Engelska Fullblodet Pepino</strong> insend av Eva Isacsson Sjunnesson, Sverige</p>\r\n<p><img style=\"margin-right: 30px; vertical-align: middle;\" alt=\"VarmblodstravareStall-Timsi\" src=\"images-joomla/stories/raser/VarmblodstravareStall-Timsi.png\" height=\"118\" width=\"150\" /><strong>Varmblodstravaren Frozen Daquery</strong> insend av Roy Larsen, Norge</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"Shire2\" src=\"images-joomla/stories/raser/Shire2.jpg\" height=\"120\" width=\"150\" /><strong>&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; Shire-vallacken John Little</strong>&nbsp;insend av Tine Kristensen, Danmark</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"BELGIAN2\" src=\"images-joomla/stories/raser/BELGIAN2.jpg\" height=\"122\" width=\"150\" />&nbsp;&nbsp; <strong> Belgian Stoet Iris van Parkzicht</strong> insend av Tine Kristensen, Danmark</p>','',1,10,'2012-03-13 19:39:53',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-13 19:39:53','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,2,'','',1,7888,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2859,2937,'Rasbilden','breed-picture88851','<p>Hästaveln har stolta traditioner. Och bakom varje rashäst står en stolt ägare. Vi vet att våra användare gärna vill se sin egen favorit i bild när de definierar hästen i programmet. Men först öppnar sig alltid \"rasbilden\" som representerar rasen som standard.</p>\r\n<p>Vill Du se din \"favorit\" som representant för sin ras i programmet. Maila in en bild till <a href=\"mailto:info@pc-horse.com\">info@pc-horse.com</a> med tydligt angivande av ras. Glöm inte att skriva ditt namn och telefonnummer.</p>\r\n<p>OBS! Vi vill ha bilder som visar hästen i helfigur (inga huvudporträtt) och i breddformat (inga stående format).<br />Kan hända blir just Din häst utvald som rasrepresentant. Du får en gratislicens för PC-Horse MINI som tack.</p>\r\n<p><strong>Hall of Fame:</strong></p>\r\n<p><img style=\"margin-right: 30px; vertical-align: middle;\" alt=\"ENG_FULLBLOD\" src=\"images-joomla/stories/raser/ENG_FULLBLOD.jpg\" height=\"118\" width=\"150\" /><strong>Engelska Fullblodet Pepino</strong> insänd av Eva Isacsson Sjunnesson</p>\r\n<p><img style=\"margin-right: 30px; vertical-align: middle;\" alt=\"VarmblodstravareStall-Timsi\" src=\"images-joomla/stories/raser/VarmblodstravareStall-Timsi.png\" height=\"118\" width=\"150\" /><strong>Varmblodstravaren Frozen Daquery</strong> insänd av Roy Larsen, Norge</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"Shire2\" src=\"images-joomla/stories/raser/Shire2.jpg\" height=\"120\" width=\"150\" /> &nbsp; &nbsp; <strong> Shire-vallacken John Little</strong> insänd av Tine Kristensen, Danmark</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"BELGIAN2\" src=\"images-joomla/stories/raser/BELGIAN2.jpg\" height=\"122\" width=\"150\" />&nbsp;&nbsp;<strong>&nbsp;&nbsp; Belgian Stoet Iris van Parkzicht</strong> insänd av Tine Kristensen, Danmark</p>','',1,10,'2012-03-13 19:39:53',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-13 19:39:53','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,2,'','',1,7888,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2860,2938,'Rasbilden','breed-picture17846','<p>Hästaveln har stolta traditioner. Och bakom varje rashäst står en stolt ägare. Vi vet att våra användare gärna vill se sin egen favorit i bild när de definierar hästen i programmet. Men först öppnar sig alltid \"rasbilden\" som representerar rasen som standard.</p>\r\n<p>Vill Du se din \"favorit\" som representant för sin ras i programmet. Maila in en bild till <a href=\"mailto:info@pc-horse.com\">info@pc-horse.com</a> med tydligt angivande av ras. Glöm inte att skriva ditt namn och telefonnummer.</p>\r\n<p>OBS! Vi vill ha bilder som visar hästen i helfigur (inga huvudporträtt) och i breddformat (inga stående format).<br />Kan hända blir just Din häst utvald som rasrepresentant. Du får en gratislicens för PC-Horse MINI som tack.</p>\r\n<p><strong>Hall of Fame:</strong></p>\r\n<p><img style=\"margin-right: 30px; vertical-align: middle;\" alt=\"ENG_FULLBLOD\" src=\"images-joomla/stories/raser/ENG_FULLBLOD.jpg\" height=\"118\" width=\"150\" /><strong>Engelska Fullblodet Pepino</strong> insänd av Eva Isacsson Sjunnesson</p>\r\n<p><img style=\"margin-right: 30px; vertical-align: middle;\" alt=\"VarmblodstravareStall-Timsi\" src=\"images-joomla/stories/raser/VarmblodstravareStall-Timsi.png\" height=\"118\" width=\"150\" /><strong>Varmblodstravaren Frozen Daquery</strong> insänd av Roy Larsen, Norge</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"Shire2\" src=\"images-joomla/stories/raser/Shire2.jpg\" height=\"120\" width=\"150\" /> &nbsp; &nbsp; <strong> Shire-vallacken John Little</strong> insänd av Tine Kristensen, Danmark</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"BELGIAN2\" src=\"images-joomla/stories/raser/BELGIAN2.jpg\" height=\"122\" width=\"150\" />&nbsp;&nbsp;<strong>&nbsp;&nbsp; Belgian Stoet Iris van Parkzicht</strong> insänd av Tine Kristensen, Danmark</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"Welsh Cob stall-llacheu\" src=\"images-joomla/stories/raser/Welsh%20Cob_stall-llacheu.jpg\" height=\"122\" width=\"150\" /> &nbsp; &nbsp; <strong>Welsh Cob</strong> - insänd av Stall Llacheu, Sverige</p>','',1,10,'2012-03-13 19:39:53',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-13 19:39:53','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,2,'','',1,7888,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2861,2939,'April 2012 - Vi må planlegge kommende avlssesong','april-201245462','<p>Når vi er kommet til april har vel de fleste som driver hesteavl bestemt seg for hvilken hingst de vil bruke på hoppa kommende bedekkingssesong. Dersom avlshoppa er drektig og venter føll i vår bør du orientere den aktuelle hingsteholder om forventet føllingsdato og avtale om hoppa skal transporteres før følling og følle hos hingsteholder, eller om hoppa skal få følle hjemme og transporteres etter at føllet er født.&nbsp; Husk at det er bestemmelser for transport av drektige hopper og hopper med unge føll.</p>\r\n<p>Et alternativ er også å inseminere hoppa hjemme. Du må da avtale med hingsteholder/seminstasjon hvordan du lettest kan motta transportsæd. Dette er en sæddose som tappes på stasjonen, pakkes og sendes til deg på raskeste måte. Dette vil være gunstig for hoppa og det nyfødte føllet da de kan få være i sine kjente hjemlige omgivelser. Det reduserer også fare for smitte og stress som følge av transport og introduksjon i et nytt miljø.</p>\r\n<p>Dersom du planlegger å benytte transportsæd er du imidlertid avhengig av å ha kontakt med en veterinær som har erfaring med ultralydundersøkelse og inseminering av hopper. Nødvendig utstyr vil da være transportabelt ultralydapparat til undersøkelse av eggstokkaktivitet og eventuell tidlig drektighet, samt mikroskop for å kunne sjekke kvaliteten på den mottatte sæddosen.&nbsp;</p>\r\n<p>Gi veterinæren informasjon om dine planer og når du forventer at det blir aktuelt med inseminasjon. Det vil si at du må vite omtrent når hoppa kommer til å følle og om du har tenkt å inseminere på føllbrunsten ca 9 dager etter følling eller om du velger å vente til månedsbrunsten ca 30 dager etter følling.</p>\r\n<p>Dersom hoppa insemineres på føllbrunsten og blir drektig vil den følle ca 1 måned tidligere neste år i forhold til i år. Dette er derfor særlig aktuelt for hopper som føller senere på året enn ønskelig. Insemineres hoppa på månedsbrunsten og blir drektig vil den følle omtrent til samme tid neste år som i år.</p>\r\n<p>Skal hoppa bedekkes på føllbrunsten må alt være mest mulig optimalt. Hoppa må være fristk og sunn og føllingen må ha gått helt uten komplikasjoner. Veterinæren som skal foreta inseminasjonen vil kunne&nbsp; gi deg råd om du skal bedekke på føllbrunsten eller vente til neste brunst. Ikke press for å få inseminere tidlig dersom veterinæren mener det er best for hoppa å vente.</p>\r\n<p>Nå som hoppene er inne i den siste delen av drektighetstiden øker næringsbehovet betraktelig. Fosteret vokser nå mye fram til følling og du må følge opp med fôringen. Dette betyr at det er viktig at du følger med på holdet til avlshoppa. Den kan fort bli tynn dersom du ikke følger med nå.&nbsp; Kjenn på ribbena. Det skal være litt fett mellom hånda og ribbena. Rygg og kryss skal ha jevne og fine linjer.</p>\r\n<p>Hoppa skal ha de fôrtypene du forventer å bruke etter følling. Det vil si at du må bruke en kraftfôrblanding som er laget for drektige eller&nbsp; melkeproduserende hopper. I PC-Horse programmet vil næringsbehovet til avlshoppa automatisk endres etter hvert som drektigheten skrider fram. Programmet vet når hoppa ble drektig (du har lagt inn bedekkingsdatoen), samtidig vet programmet hvilken dato det er i dag (når du åpner programmet). Dermed beregnes næringsbehovet etter det behovet hoppa har nettopp i dag. Du bør derfor sjekke fôrplanene til avlshoppene jevnlig i denne siste perioden av drektighetstida.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>Andre aktuelle temaer:</p>\r\n<p>Nå må vi tenke på avlshoppene. Link til Mars 2011</p>\r\n<p>Hvordan har unghestene klart seg gjennom vinteren: Link til April 2011</p>','',1,81,'2012-03-19 08:19:52',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-31 22:50:00','2012-04-30 22:50:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,39,'','',1,1904,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2862,2940,'April 2012 - Vi må planlegge kommende avlssesong','april-201278973','<p>Når vi er kommet til april har vel de fleste som driver hesteavl bestemt seg for hvilken hingst de vil bruke på hoppa kommende bedekkingssesong. Dersom avlshoppa er drektig og venter føll i vår bør du orientere den aktuelle hingsteholder om forventet føllingsdato og avtale om hoppa skal transporteres før følling og følle hos hingsteholder, eller om hoppa skal få følle hjemme og transporteres etter at føllet er født.&nbsp; Husk at det er bestemmelser for transport av drektige hopper og hopper med unge føll.</p>\r\n<p>Et alternativ er også å inseminere hoppa hjemme. Du må da avtale med hingsteholder/seminstasjon hvordan du lettest kan motta transportsæd. Dette er en sæddose som tappes på stasjonen, pakkes og sendes til deg på raskeste måte. Dette vil være gunstig for hoppa og det nyfødte føllet da de kan få være i sine kjente hjemlige omgivelser. Det reduserer også fare for smitte og stress som følge av transport og introduksjon i et nytt miljø.</p>\r\n<p>Dersom du planlegger å benytte transportsæd er du imidlertid avhengig av å ha kontakt med en veterinær som har erfaring med ultralydundersøkelse og inseminering av hopper. Nødvendig utstyr vil da være transportabelt ultralydapparat til undersøkelse av eggstokkaktivitet og eventuell tidlig drektighet, samt mikroskop for å kunne sjekke kvaliteten på den mottatte sæddosen.&nbsp;</p>\r\n<p>Gi veterinæren informasjon om dine planer og når du forventer at det blir aktuelt med inseminasjon. Det vil si at du må vite omtrent når hoppa kommer til å følle og om du har tenkt å inseminere på føllbrunsten ca 9 dager etter følling eller om du velger å vente til månedsbrunsten ca 30 dager etter følling.</p>\r\n<p>Dersom hoppa insemineres på føllbrunsten og blir drektig vil den følle ca 1 måned tidligere neste år i forhold til i år. Dette er derfor særlig aktuelt for hopper som føller senere på året enn ønskelig. Insemineres hoppa på månedsbrunsten og blir drektig vil den følle omtrent til samme tid neste år som i år.</p>\r\n<p>Skal hoppa bedekkes på føllbrunsten må alt være mest mulig optimalt. Hoppa må være fristk og sunn og føllingen må ha gått helt uten komplikasjoner. Veterinæren som skal foreta inseminasjonen vil kunne&nbsp; gi deg råd om du skal bedekke på føllbrunsten eller vente til neste brunst. Ikke press for å få inseminere tidlig dersom veterinæren mener det er best for hoppa å vente.</p>\r\n<p>Nå som hoppene er inne i den siste delen av drektighetstiden øker næringsbehovet betraktelig. Fosteret vokser nå mye fram til følling og du må følge opp med fôringen. Dette betyr at det er viktig at du følger med på holdet til avlshoppa. Den kan fort bli tynn dersom du ikke følger med nå.&nbsp; Kjenn på ribbena. Det skal være litt fett mellom hånda og ribbena. Rygg og kryss skal ha jevne og fine linjer.</p>\r\n<p>Hoppa skal ha de fôrtypene du forventer å bruke etter følling. Det vil si at du må bruke en kraftfôrblanding som er laget for drektige eller&nbsp; melkeproduserende hopper. I PC-Horse programmet vil næringsbehovet til avlshoppa automatisk endres etter hvert som drektigheten skrider fram. Programmet vet når hoppa ble drektig (du har lagt inn bedekkingsdatoen), samtidig vet programmet hvilken dato det er i dag (når du åpner programmet). Dermed beregnes næringsbehovet etter det behovet hoppa har nettopp i dag. Du bør derfor sjekke fôrplanene til avlshoppene jevnlig i denne siste perioden av drektighetstida.</p>\r\n<p>Andre aktuelle temaer:</p>\r\n<p>Nå må vi tenke på avlshoppene. Link til Mars 2011</p>\r\n<p>Hvordan har unghestene klart seg gjennom vinteren: Link til April 2011</p>','',1,81,'2012-03-19 08:19:52',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-31 22:50:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,39,'','',1,1904,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2863,2941,'April 2012 - It\'s time to make plans for the upcoming breeding season.','april-201286398','<p>Now April is here, most owners wanting to breed a horse will have decided what stallion they want to use for their mare.</p>\r\n<p>If your brood mare is pregnant and expecting a foal in the spring, you should inform your chosen insemination centre of your mare\'s expected foaling date. Agreement must be reached with the stud owner concerning transport of the mare before foaling and return afterwards with the foal or, if the mare is to foal at home, transporting her from home and back again after the birth of the foal. Remember that there are provisions which apply to the transport of pregnant mares and mares with young foals.</p>\r\n<p>Insemination of the mare at home.</p>\r\n<p>In the case of home insemination you must arrange with the stud owner or artificial insemination centre how you are best to be sent the semen. This is a frozen sample of semen that is collected from the stallion at the insemination centre then packed and shipped to you in the quickest way possible.</p>\r\n<p>A home insemination benefits both mare and newborn foal as they can remain throughout in familiar surroundings. It also reduces the risk of infection and stress that can be caused through transportation and the abrupt introduction of the horse into a new environment.</p>\r\n<p>If you plan to use an artificial insemination, you will have to work together with a veterinarian who is experienced in the insemination of mares and ultrasound examination of the ovaries. The veterinarian will use ultrasound to track ovarian activity and detect the right time for insemination, as well as a microscope to check the quality of the semen.</p>\r\n<p>Keep your vet well informed about your plans and when you expect it to be appropriate to perform the insemination. This means you need to know approximately when the mare will foal and whether you are looking to inseminate during the first ovulation, about 9 days after foaling or if you choose to wait for the monthly oestrus about 30 days after foaling.</p>\r\n<p>If the mare is inseminated in the first ovulation and becomes pregnant, the foal will arrive approximately 1 month earlier in next year compared to the present year. This is particularly relevant for a mare that will foal later in the year than wanted. If the mare is inseminated during its monthly oestrus and becomes pregnant, the foal will arrive about the same time next year as this year.</p>\r\n<p>If the mare is bred during its first ovulation, conditions must be optimised. The mare must be sound and healthy and foaling must have gone without any complications. The veterinarian who will perform the insemination will be able to advise you whether it is best for your mare to breed during the very first oestrus, or wait until the next. There should be no pressure to inseminate early if the vet thinks it is best for the mare to wait.</p>\r\n<p>Now that the mare is in the latter part of gestation the need for effective nutrition increases significantly. The fetus is now growing more and more rapidly as the time of foaling approaches and you must respond and follow this up with appropriate feeding. This means that it is important to pay close attention to the bodyweight and condition of the brood mare. It can grow thin very quickly if appropriate action is not taken now.</p>\r\n<p>Feel the ribs. You should feel some fat between your hand and the ribs.</p>\r\n<p>To maintain good appetite throughout parturition and on into lactation, the mare should be eating the diet you expect to use after foaling. This means that you must use a feed mixture that is specifically designed for pregnant and lactating mares.</p>\r\n<p>In the PC-Horse program, the food needs of brood mares automatically change as the pregnancy proceeds. The program knows when the mare became pregnant (you already added the date of conception) and also knows the current date (taken from your PC every time the program is opened and run). Thus the nutritional needs of the mare are calculated on a day-by-day, week-by-week&nbsp; basis.</p>\r\n<p>You should therefore check the brood mare\'s ration weekly during this last period of gestation.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n<p>Other relevant topics:</p>\r\n<p><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=340:march2011&amp;catid=81:topics\">Now we need to think about the brood mares</a><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=341:april2011&amp;catid=81:topics\"><br /></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=341:april2011&amp;catid=81:topics\">How have young horse fared through the winter</a></p>','',1,81,'2012-03-19 08:19:52',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-31 23:50:00','2012-04-30 23:50:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,39,'','',1,1904,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2864,2942,'April 2012 - Vi må planlegge kommende avlssesong','april-201256652','<p>Når vi er kommet til april har vel de fleste som driver hesteavl bestemt seg for hvilken hingst de vil bruke på hoppa kommende bedekkingssesong. Dersom avlshoppa er drektig og venter føll i vår bør du orientere den aktuelle hingsteholder om forventet føllingsdato og avtale om hoppa skal transporteres før følling og følle hos hingsteholder, eller om hoppa skal få følle hjemme og transporteres etter at føllet er født.&nbsp; Husk at det er bestemmelser for transport av drektige hopper og hopper med unge føll.</p>\r\n<p>Et alternativ er også å inseminere hoppa hjemme. Du må da avtale med hingsteholder/seminstasjon hvordan du lettest kan motta transportsæd. Dette er en sæddose som tappes på stasjonen, pakkes og sendes til deg på raskeste måte. Dette vil være gunstig for hoppa og det nyfødte føllet da de kan få være i sine kjente hjemlige omgivelser. Det reduserer også fare for smitte og stress som følge av transport og introduksjon i et nytt miljø.</p>\r\n<p>Dersom du planlegger å benytte transportsæd er du imidlertid avhengig av å ha kontakt med en veterinær som har erfaring med ultralydundersøkelse og inseminering av hopper. Nødvendig utstyr vil da være transportabelt ultralydapparat til undersøkelse av eggstokkaktivitet og eventuell tidlig drektighet, samt mikroskop for å kunne sjekke kvaliteten på den mottatte sæddosen.&nbsp;</p>\r\n<p>Gi veterinæren informasjon om dine planer og når du forventer at det blir aktuelt med inseminasjon. Det vil si at du må vite omtrent når hoppa kommer til å følle og om du har tenkt å inseminere på føllbrunsten ca 9 dager etter følling eller om du velger å vente til månedsbrunsten ca 30 dager etter følling.</p>\r\n<p>Dersom hoppa insemineres på føllbrunsten og blir drektig vil den følle ca 1 måned tidligere neste år i forhold til i år. Dette er derfor særlig aktuelt for hopper som føller senere på året enn ønskelig. Insemineres hoppa på månedsbrunsten og blir drektig vil den følle omtrent til samme tid neste år som i år.</p>\r\n<p>Skal hoppa bedekkes på føllbrunsten må alt være mest mulig optimalt. Hoppa må være fristk og sunn og føllingen må ha gått helt uten komplikasjoner. Veterinæren som skal foreta inseminasjonen vil kunne&nbsp; gi deg råd om du skal bedekke på føllbrunsten eller vente til neste brunst. Ikke press for å få inseminere tidlig dersom veterinæren mener det er best for hoppa å vente.</p>\r\n<p>Nå som hoppene er inne i den siste delen av drektighetstiden øker næringsbehovet betraktelig. Fosteret vokser nå mye fram til følling og du må følge opp med fôringen. Dette betyr at det er viktig at du følger med på holdet til avlshoppa. Den kan fort bli tynn dersom du ikke følger med nå.&nbsp; Kjenn på ribbena. Det skal være litt fett mellom hånda og ribbena. Rygg og kryss skal ha jevne og fine linjer.</p>\r\n<p>Hoppa skal ha de fôrtypene du forventer å bruke etter følling. Det vil si at du må bruke en kraftfôrblanding som er laget for drektige eller&nbsp; melkeproduserende hopper. I PC-Horse programmet vil næringsbehovet til avlshoppa automatisk endres etter hvert som drektigheten skrider fram. Programmet vet når hoppa ble drektig (du har lagt inn bedekkingsdatoen), samtidig vet programmet hvilken dato det er i dag (når du åpner programmet). Dermed beregnes næringsbehovet etter det behovet hoppa har nettopp i dag. Du bør derfor sjekke fôrplanene til avlshoppene jevnlig i denne siste perioden av drektighetstida.</p>\r\n<p>Andre aktuelle temaer:</p>\r\n<p>Nå må vi tenke på avlshoppene. Link til Mars 2011</p>\r\n<p>Hvordan har unghestene klart seg gjennom vinteren: Link til April 2011</p>','',1,81,'2012-03-19 08:19:52',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-31 22:50:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,39,'','',1,1904,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2865,2943,'April 2012 - Vi må planlegge kommende avlssesong','april-201256582','<p>Når vi er kommet til april har vel de fleste som driver hesteavl bestemt seg for hvilken hingst de vil bruke på hoppa kommende bedekkingssesong. Dersom avlshoppa er drektig og venter føll i vår bør du orientere den aktuelle hingsteholder om forventet føllingsdato og avtale om hoppa skal transporteres før følling og følle hos hingsteholder, eller om hoppa skal få følle hjemme og transporteres etter at føllet er født.&nbsp; Husk at det er bestemmelser for transport av drektige hopper og hopper med unge føll.</p>\r\n<p>Et alternativ er også å inseminere hoppa hjemme. Du må da avtale med hingsteholder/seminstasjon hvordan du lettest kan motta transportsæd. Dette er en sæddose som tappes på stasjonen, pakkes og sendes til deg på raskeste måte. Dette vil være gunstig for hoppa og det nyfødte føllet da de kan få være i sine kjente hjemlige omgivelser. Det reduserer også fare for smitte og stress som følge av transport og introduksjon i et nytt miljø.</p>\r\n<p>Dersom du planlegger å benytte transportsæd er du imidlertid avhengig av å ha kontakt med en veterinær som har erfaring med ultralydundersøkelse og inseminering av hopper. Nødvendig utstyr vil da være transportabelt ultralydapparat til undersøkelse av eggstokkaktivitet og eventuell tidlig drektighet, samt mikroskop for å kunne sjekke kvaliteten på den mottatte sæddosen.&nbsp;</p>\r\n<p>Gi veterinæren informasjon om dine planer og når du forventer at det blir aktuelt med inseminasjon. Det vil si at du må vite omtrent når hoppa kommer til å følle og om du har tenkt å inseminere på føllbrunsten ca 9 dager etter følling eller om du velger å vente til månedsbrunsten ca 30 dager etter følling.</p>\r\n<p>Dersom hoppa insemineres på føllbrunsten og blir drektig vil den følle ca 1 måned tidligere neste år i forhold til i år. Dette er derfor særlig aktuelt for hopper som føller senere på året enn ønskelig. Insemineres hoppa på månedsbrunsten og blir drektig vil den følle omtrent til samme tid neste år som i år.</p>\r\n<p>Skal hoppa bedekkes på føllbrunsten må alt være mest mulig optimalt. Hoppa må være fristk og sunn og føllingen må ha gått helt uten komplikasjoner. Veterinæren som skal foreta inseminasjonen vil kunne&nbsp; gi deg råd om du skal bedekke på føllbrunsten eller vente til neste brunst. Ikke press for å få inseminere tidlig dersom veterinæren mener det er best for hoppa å vente.</p>\r\n<p>Nå som hoppene er inne i den siste delen av drektighetstiden øker næringsbehovet betraktelig. Fosteret vokser nå mye fram til følling og du må følge opp med fôringen. Dette betyr at det er viktig at du følger med på holdet til avlshoppa. Den kan fort bli tynn dersom du ikke følger med nå.&nbsp; Kjenn på ribbena. Det skal være litt fett mellom hånda og ribbena. Rygg og kryss skal ha jevne og fine linjer.</p>\r\n<p>Hoppa skal ha de fôrtypene du forventer å bruke etter følling. Det vil si at du må bruke en kraftfôrblanding som er laget for drektige eller&nbsp; melkeproduserende hopper. I PC-Horse programmet vil næringsbehovet til avlshoppa automatisk endres etter hvert som drektigheten skrider fram. Programmet vet når hoppa ble drektig (du har lagt inn bedekkingsdatoen), samtidig vet programmet hvilken dato det er i dag (når du åpner programmet). Dermed beregnes næringsbehovet etter det behovet hoppa har nettopp i dag. Du bør derfor sjekke fôrplanene til avlshoppene jevnlig i denne siste perioden av drektighetstida.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n<p>Andre aktuelle temaer:</p>\r\n<p><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=340:march2011&amp;catid=81:topics\">Nå må vi tenke på avlshoppene. </a></p>\r\n<p><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=341:april2011&amp;catid=81:topics\">Hvordan har unghestene klart seg gjennom vinteren</a></p>','',1,81,'2012-03-19 08:19:52',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-31 22:50:00','2012-04-30 22:50:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,39,'','',1,1904,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2866,2944,'April 2012 - Vi må planlegge kommende avlssesong','april-201247369','<p>Når vi er kommet til april har vel de fleste som driver hesteavl bestemt seg for hvilken hingst de vil bruke på hoppa kommende bedekkingssesong. Dersom avlshoppa er drektig og venter føll i vår bør du orientere den aktuelle hingsteholder om forventet føllingsdato og avtale om hoppa skal transporteres før følling og følle hos hingsteholder, eller om hoppa skal få følle hjemme og transporteres etter at føllet er født.&nbsp; Husk at det er bestemmelser for transport av drektige hopper og hopper med unge føll.</p>\r\n<p>Et alternativ er også å inseminere hoppa hjemme. Du må da avtale med hingsteholder/seminstasjon hvordan du lettest kan motta transportsæd. Dette er en sæddose som tappes på stasjonen, pakkes og sendes til deg på raskeste måte. Dette vil være gunstig for hoppa og det nyfødte føllet da de kan få være i sine kjente hjemlige omgivelser. Det reduserer også fare for smitte og stress som følge av transport og introduksjon i et nytt miljø.</p>\r\n<p>Dersom du planlegger å benytte transportsæd er du imidlertid avhengig av å ha kontakt med en veterinær som har erfaring med ultralydundersøkelse og inseminering av hopper. Nødvendig utstyr vil da være transportabelt ultralydapparat til undersøkelse av eggstokkaktivitet og eventuell tidlig drektighet, samt mikroskop for å kunne sjekke kvaliteten på den mottatte sæddosen.&nbsp;</p>\r\n<p>Gi veterinæren informasjon om dine planer og når du forventer at det blir aktuelt med inseminasjon. Det vil si at du må vite omtrent når hoppa kommer til å følle og om du har tenkt å inseminere på føllbrunsten ca 9 dager etter følling eller om du velger å vente til månedsbrunsten ca 30 dager etter følling.</p>\r\n<p>Dersom hoppa insemineres på føllbrunsten og blir drektig vil den følle ca 1 måned tidligere neste år i forhold til i år. Dette er derfor særlig aktuelt for hopper som føller senere på året enn ønskelig. Insemineres hoppa på månedsbrunsten og blir drektig vil den følle omtrent til samme tid neste år som i år.</p>\r\n<p>Skal hoppa bedekkes på føllbrunsten må alt være mest mulig optimalt. Hoppa må være fristk og sunn og føllingen må ha gått helt uten komplikasjoner. Veterinæren som skal foreta inseminasjonen vil kunne&nbsp; gi deg råd om du skal bedekke på føllbrunsten eller vente til neste brunst. Ikke press for å få inseminere tidlig dersom veterinæren mener det er best for hoppa å vente.</p>\r\n<p>Nå som hoppene er inne i den siste delen av drektighetstiden øker næringsbehovet betraktelig. Fosteret vokser nå mye fram til følling og du må følge opp med fôringen. Dette betyr at det er viktig at du følger med på holdet til avlshoppa. Den kan fort bli tynn dersom du ikke følger med nå.&nbsp; Kjenn på ribbena. Det skal være litt fett mellom hånda og ribbena. Rygg og kryss skal ha jevne og fine linjer.</p>\r\n<p>Hoppa skal ha de fôrtypene du forventer å bruke etter følling. Det vil si at du må bruke en kraftfôrblanding som er laget for drektige eller&nbsp; melkeproduserende hopper. I PC-Horse programmet vil næringsbehovet til avlshoppa automatisk endres etter hvert som drektigheten skrider fram. Programmet vet når hoppa ble drektig (du har lagt inn bedekkingsdatoen), samtidig vet programmet hvilken dato det er i dag (når du åpner programmet). Dermed beregnes næringsbehovet etter det behovet hoppa har nettopp i dag. Du bør derfor sjekke fôrplanene til avlshoppene jevnlig i denne siste perioden av drektighetstida.</p>\r\n<p>Andre aktuelle temaer:</p>\r\n<p>Nå må vi tenke på avlshoppene. Link til Mars 2011</p>\r\n<p>Hvordan har unghestene klart seg gjennom vinteren: Link til April 2011</p>','',1,81,'2012-03-19 08:19:52',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-31 22:50:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,39,'','',1,1904,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2867,2945,'April 2012 - Dags att planlägga avelssäsongen','april-201272811','<hr />\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt;\">Den här artikeln fokuserar på hingstar och ston och deras speciella krav på utfodring. Hur Du kollar hull och tillväxt och anpassar foderstaten efter periodens speciella behov. Vi kommenterar även behovet för dräktiga och digivande ston. Artikeln är i original skriven av Dr Dag Ausbø på&nbsp;Universitet for miljø og biovitenskap i Norge.</span><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\"><br /></span></em></p>\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.<hr /></span></em></p>\r\n<p>Så här långt komna på säsongen har de flesta som bedriver hästavel bestämt sig för vilken hingst de tänker använda för respektive sto inför kommande betäckningssäsong. Om stoet är dräktigt och väntar föl under våren bör Du informera den aktuella hingsthållaren om förväntat fölningsdatum&nbsp; och komma överens om stoet ska transporteras före fölningen och därmed föla hos hingsthållaren, eller om ska stoet föla hemma och transporteras efter det att fölet är fött. Notera att det finns särskilda bestämmelser för transport av dräktiga ston och ston med unga föl.</p>\r\n<p>Ett annat alternativ är även att inseminera stoet hemma. Du bör då avtala med hingsthållaren/semistationen om hur du lättast kan motta <strong>transportsperman</strong> som kommer i en spermabehållare som fylls på stationen, packas och sänds till dig på snabbaste sätt. Detta är det mest fördelaktiga alternativet för stoet och fölet eftersom de då får stanna i sin välkända miljö. Det minskar också risken för smitta och stress som drabbar dem vid transporter och när de ska introduceras i en ny och okänd miljö.</p>\r\n<p>När du planerar för att använda transportsperma är du beroende av en kontakt med veterinär som dels har erfarenhet av ultraljudsundersökning och inseminering av ston, dels har tillgång till mobil ultraljudsutrustning. Detta för att kunna kontrollera äggstocksaktiviteten och eventuell tidig dräktighet. Dessutom bör veterinären ha ett mikroskop för att kunna&nbsp; testa kvaliteten på den mottagna sperman.</p>\r\n<p>Informera din veterinär om dina planer i god tid. Det betyder att du bör ha klart för dig när stoet kommer att föla. Och dessutom om du avser att inseminera på fölbrunsten (ca 9 dagar efter fölning) eller om du väljer att vänta till 30-dygnsbrunsten.</p>\r\n<p>Om stoet insemineras på fölbrunsten, och blir dräktig, kommer hon att föla ca 1 månad tidigare nästa år, jämfört med detta året. Detta blir därför särskilt aktuellt för ston som fölar sent på året, vilket i vissa fall är mindre önskvärt. Insemineras dessa ston på månadsbrunsten, och blir dräktiga, kommer de att föla omkring samma tid nästa år som i år.</p>\r\n<p>Om stoet ska betäckas på fölbrunsten bör att förutsättninga vara optimala. Stoet ska vara friskt och sunt och fölningen bör ha gått helt utan komplikationer. Veterinären som ska inseminera kan ge dig råd om huruvida du kan betäcka på fölbrunsten eller vänta till nästa brunst. Hetsa inte fram tidig insemination eller betäckning om veterinären anser att det är bäst för stoet att vänta.&nbsp;</p>\r\n<p>Nu, när stoet är inne i den sista delen av dräktigheten ökar näringsbehovet signifikant. Fostret växer nu avsevärt fram till fölningen. Det betyder att det är viktigt att följa stoets hull. Hon kan snabbt tunna ur om du inte är vaksam. Känn på revbenen. Det ska vara lite fett mellan sidan och ribborna. Rygg och kors ska ha jämna och fina linjer.</p>\r\n<p>Stoet bör ges de fodertyper som du kommer att använda efter fölningen redan nu. Det innebär att du ska använda en kraftfoderblandning som är anpassad för dräktiga eller digivande ston. I PC-Horse programmet ändras näringsbehovet för avelsstoet automatiskt efterhand som dräktigheten framskrider. Programmet vet när stoet blev dräktigt (du har lagt in betäckningsdatum), och samtidigt känner programmet av dagens datum. Därmed beräknas näringsbehovet fram baserat på det dagsaktuella behovet för stoet. Gå därför regelbundet igenom stonas respektive foderstater under sista dräktighetsperioden.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n<p>Läs mer om liknande artiklar:</p>\r\n<p><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=340:march2011&amp;catid=81:topics\">Nu bör vi tänka på avelsstona - mars 2011</a><br /> <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=341:april2011&amp;catid=81:topics\">Hur har unghästarna klarat sig genom vintern? -April 2011</a></p>','',1,81,'2012-03-19 08:19:52',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-03-31 22:50:00','2012-04-30 22:50:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,39,'','',1,1904,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2868,2946,'Maj 2012 - Vurdering af hestens huld','may-201281982','Når du skal sammensætte en foderplan &nbsp;til hesten, er det vigtigt at have&nbsp; korrekte oplysninger om hesten. Dette kan være race, alder, køn, kropsvægt, træningsmængde og drægtighed eller mælkeproduktion. Disse oplysninger indgår i beregningsgrundlaget når næringsbehovet skal bestemmes.\r\n<p>Det som imidlertid ikke indgår i beregningene af næringsbehovet er hestens huld. Det må du derfor &nbsp;selv korrigere for , efter bedste skøn. Hestens huld (tynd, i passende huld eller for fed) fortæller dig meget om hvordan energimængden i de sidste ugers og måneders ration har passet med hestens behov. Husk &nbsp;på, at huldet ikke siger noget om hvordan næringsbehovet for andre vigtige næringsstoffer som protein, calsium eller fosfor &nbsp;bliver dækket.</p>\r\n<p>Hestens huld kan vurderes på flere måder, men det mest almindelige&nbsp; er, at anvende en skala fra 1 til 9, hvor 1 er meget tynd, 9 er meget fed og omkring &nbsp;5 er passende. Placeringen på skalaen bestemmes af&nbsp; fedtmængderne på forskellige dele af kroppen. På Internettet kan du finde mange beskrivelser af hvordan dette gøres (søg <i>huldvurdering hest</i> eller <i>body condition score horse)</i>. Meget&nbsp; af dette stof kan ved første øjekast virke kompliceret. Det vigtigste er imidlertid at vurdere tykkelsen af fedtlaget mellem huden og ribbenene&nbsp; lige nedenfor manken.&nbsp; Yderligere &nbsp;bør du have et godt øje til hestens overlinje, dvs ryg og kryds.</p>\r\n<p><em>Exempel paa en 5-gradig vurdering af hestens huld:</em></p>\r\n<p><em><img alt=\"horsecondition-score\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/horsecondition-score.png\" height=\"453\" width=\"550\" /></em></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>Ungheste skal ikke være fede, men alligevel have så passende huld ,at de er jævnt muskelsatte og med afrundede (ikke skarpe) konturer over ryg og kryds. Alt for ofte ser vi, at særligt åringerne kan være tynde med spids ryg og muskelfattigt kryds. Hos ungheste med tyk&nbsp; pels må du føle nøje efter for, at få et korrekt bildede af huldet.</p>\r\n<p>For sport og konkurrenseheste&nbsp; gælder det samme som for unghestene. De skal ikke være fede, men &nbsp;være godt muskelsatte.</p>\r\n<p>Avlshopper ønsker vi at have i noget&nbsp; bedre huld end ungheste og konkurrenceheste. Lidt ekstra fedt på kroppen er positivt for brunst og drægtighed. Forsøg har vist, at avlshopper i godt huld har lettere ved blive drægtige end magre hopper.</p>\r\n<p>Når du beregner næringsbehovet til en avlshoppe skal du bruge hoppens&nbsp; normale kropsvægt ved beregningen. Du skal ikke medtage &nbsp;den vægtøgning som følger med fosterets vækst.</p>\r\n<p>Mange vurderer en ”vommet” hest (en hest med omfangsrig buk) som fed. Det er ikke korrekt. En hest kan godt være tynd og &nbsp;alligevel have et ”vommet” udseende.</p>\r\n<p>Det er vigtigt at vurdere huld uafhængigt af race. Normalt accepteres&nbsp; det, at heste&nbsp; af nogle racer er lidt fede, det gælder særligt tunge koldblodsracer&nbsp; eller ponyer. Selv om disse heste ikke trænes eller konkurrerer i høj intensitet, bør de ikke blive for fede. Overvægtige heste har større risiko for belastningsskader og for at få sygdomme som f.eks forfangenhed.</p>\r\n<p>Vi anbefaler at du bruger tid på,&nbsp; at lære at vurdere hestens huld. Med god rutine kan du hurtigt korrigere fodringen hvis hesten bliver for fed&nbsp; eller taber i huld. Det er særlig vigtigt at følge med i &nbsp;hvordan huldet udvikler sig i græsningsperioden. Det er ikke ualmindeligt at se, at ungheste og avlshopper med føl bliver tynde når græskvaliteten er dårlig, mens udvoksne heste somkun bruges lidt, og ponyer let &nbsp;kanlægge mange kilo fedt op kroppen.&nbsp; &nbsp;</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2012-04-25 12:04:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-04-30 22:55:00','2012-05-31 22:55:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,40,'','',1,5388,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2869,2947,'Mai 2012 - Vurdering af hestens huld','may-201298757','Når du skal sammensætte en foderplan &nbsp;til hesten, er det vigtigt at have&nbsp; korrekte oplysninger om hesten. Dette kan være race, alder, køn, kropsvægt, træningsmængde og drægtighed eller mælkeproduktion. Disse oplysninger indgår i beregningsgrundlaget når næringsbehovet skal bestemmes.\r\n<p>Det som imidlertid ikke indgår i beregningene af næringsbehovet er hestens huld. Det må du derfor &nbsp;selv korrigere for , efter bedste skøn. Hestens huld (tynd, i passende huld eller for fed) fortæller dig meget om hvordan energimængden i de sidste ugers og måneders ration har passet med hestens behov. Husk &nbsp;på, at huldet ikke siger noget om hvordan næringsbehovet for andre vigtige næringsstoffer som protein, calsium eller fosfor &nbsp;bliver dækket.</p>\r\n<p>Hestens huld kan vurderes på flere måder, men det mest almindelige&nbsp; er, at anvende en skala fra 1 til 9, hvor 1 er meget tynd, 9 er meget fed og omkring &nbsp;5 er passende. Placeringen på skalaen bestemmes af&nbsp; fedtmængderne på forskellige dele af kroppen. På Internettet kan du finde mange beskrivelser af hvordan dette gøres (søg <i>huldvurdering hest</i> eller <i>body condition score horse)</i>. Meget&nbsp; af dette stof kan ved første øjekast virke kompliceret. Det vigtigste er imidlertid at vurdere tykkelsen af fedtlaget mellem huden og ribbenene&nbsp; lige nedenfor manken.&nbsp; Yderligere &nbsp;bør du have et godt øje til hestens overlinje, dvs ryg og kryds.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"horsecondition-score\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/horsecondition-score.png\" height=\"453\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Ungheste skal ikke være fede, men alligevel have så passende huld ,at de er jævnt muskelsatte og med afrundede (ikke skarpe) konturer over ryg og kryds. Alt for ofte ser vi, at særligt åringerne kan være tynde med spids ryg og muskelfattigt kryds. Hos ungheste med tyk&nbsp; pels må du føle nøje efter for, at få et korrekt bildede af huldet.</p>\r\n<p>For sport og konkurrenseheste&nbsp; gælder det samme som for unghestene. De skal ikke være fede, men &nbsp;være godt muskelsatte.</p>\r\n<p>Avlshopper ønsker vi at have i noget&nbsp; bedre huld end ungheste og konkurrenceheste. Lidt ekstra fedt på kroppen er positivt for brunst og drægtighed. Forsøg har vist, at avlshopper i godt huld har lettere ved blive drægtige end magre hopper.</p>\r\n<p>Når du beregner næringsbehovet til en avlshoppe skal du bruge hoppens&nbsp; normale kropsvægt ved beregningen. Du skal ikke medtage &nbsp;den vægtøgning som følger med fosterets vækst.</p>\r\n<p>Mange vurderer en ”vommet” hest (en hest med omfangsrig buk) som fed. Det er ikke korrekt. En hest kan godt være tynd og &nbsp;alligevel have et ”vommet” udseende.</p>\r\n<p>Det er vigtigt at vurdere huld uafhængigt af race. Normalt accepteres&nbsp; det, at heste&nbsp; af nogle racer er lidt fede, det gælder særligt tunge koldblodsracer&nbsp; eller ponyer. Selv om disse heste ikke trænes eller konkurrerer i høj intensitet, bør de ikke blive for fede. Overvægtige heste har større risiko for belastningsskader og for at få sygdomme som f.eks forfangenhed.</p>\r\n<p>Vi anbefaler at du bruger tid på,&nbsp; at lære at vurdere hestens huld. Med god rutine kan du hurtigt korrigere fodringen hvis hesten bliver for fed&nbsp; eller taber i huld. Det er særlig vigtigt at følge med i &nbsp;hvordan huldet udvikler sig i græsningsperioden. Det er ikke ualmindeligt at se, at ungheste og avlshopper med føl bliver tynde når græskvaliteten er dårlig, mens udvoksne heste somkun bruges lidt, og ponyer let &nbsp;kanlægge mange kilo fedt op kroppen.&nbsp; &nbsp;</p>','',1,81,'2012-04-25 12:04:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-04-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,40,'','',1,5388,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2870,2948,'May 2012 - Body condition: an important factor in horse nutrition','may-2012726','<p>When planning your horse\'s ration it\'s important to work with accurate information about the horse. Some information is easy to obtain, such as breed, age, sex and the stage of pregnancy or lactation. Correct estimates of body weight and the amount of exercise are usually harder to get, but still necessary in order to calculate requirements.</p>\r\n<p>Somewhat surprisingly, body condition itself is not included in the calculation of nutrient needs, since body condition is necessarily an effect of feeding that has been given in the past. Therefore, you have to adjust the ration according to your best assessment of current body condition, and use it as “historical” information about the adequacy of the energy supply. It is therefore important to be able to assess body condition and its changes over time.</p>\r\n<p>The horse\'s body condition (thin, moderate or fat) tells you a lot about how the amount of energy fed in recent weeks and months has met the horse\'s needs for energy. Remember, however, that body condition alone will not tell you how well the requirements for important nutrients such as protein, calcium and phosphorus have been met.</p>\r\n<p>A horse\'s condition can be assessed in several ways. The most common way uses ratings from 1 to 9, with 1 being very thin, 9 extremely fat, and 4 to 6 moderate. The ratings reflect the amount of fat on certain body parts. On the Internet you can find many descriptions of how to assess body condition by searching for “<i>body condition score, horse</i>”.</p>\r\n<p><em>Example of a 5-level body condition score:</em></p>\r\n<p><em><img alt=\"horsecondition-score\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/horsecondition-score.png\" height=\"453\" width=\"550\" /></em></p>\r\n<p><em></em>Much of this material may at first glance seem complicated, but the most important judgment to make concerns the fat layer found between the skin and ribs in the area below the withers. &nbsp;In addition, you should keep an eye on the horse\'s topline, i.e. the back and the rump.</p>\r\n<p>Young growing horses should not be fat, but should still have sufficient body condition to appear well filled out with muscle and with rounded contours along the back. All too often we see particularly that yearlings can be thin and with an excessively bony topline. With horses that have thick fur, you will need to feel carefully with your hands in order to assess the fat content correctly.</p>\r\n<p>For sports and competition horses the same rules apply: they should not be fat, but well-muscled. Broodmares require an even better body condition than that required by sports and competition horses. A little extra fat will give them energy reserves that are very important in later mating and pregnancy. Experiments have confirmed that broodmares in good body condition are more likely to become pregnant than thin mares.</p>\r\n<p>Remember to ignore the weight of the growing fetus when calculating the broodmare\'s nutritional requirements, even late in the pregnancy. Thus, in PC-Horse, you should not incorporate the weight gain that comes with fetal growth, since all the program equations are based on non-pregnant body weight.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n<p><em><br /></em></p>','',1,81,'2012-04-25 12:04:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-04-30 22:55:00','2012-05-31 22:55:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,40,'','',1,5388,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2871,2949,'Mai 2012 - L\'état corporel: un facteur important dans la nutrition du cheval','may-201219967','<div>\r\n<p>Lors de l’établissement de la ration de votre cheval, il est important de disposer d’informations précises sur le cheval. Certaines sont faciles à obtenir, comme la race, l\'âge, le sexe et le stade de gestation ou d\'allaitement. Des estimations correctes du poids corporel et de la quantité d\'exercice sont souvent plus difficiles à obtenir, mais cependant nécessaires pour calculer au mieux les besoins.<br /> Assez curieusement, l\'état corporel n\'est pas inclus dans le calcul des besoins en éléments nutritifs, car la condition physique est nécessairement un effet de l\'alimentation qui a été donnée dans le passé. Par conséquent, vous devez ajuster la ration en fonction de votre meilleure évaluation de l\'état corporel actuel, et l\'utiliser comme «historique» des informations sur l\'adéquation de l\'approvisionnement énergétique. Il est donc important de pouvoir évaluer l\'état corporel et de ses changements au fil du temps.<br /> L’etat corporel du cheval du (mince, normal ou gras) vous en dit beaucoup sur la façon dont la quantité d\'énergie distribuée au cours des dernières semaines et&nbsp; mois a répondu aux besoins énrtgétiques du cheval. N\'oubliez pas, cependant, que l\'état corporel ne suffira pas à vous dire de quelle façons les exigences en nutriments importants tels que les protéines, le calcium et le phosphore ont été respectées.<br /> L’ état d\'un cheval peut être évaluée de plusieurs façons. Le plus communément, on utilise les notations de 1 à 9, 1 étant très mince, 9 extrêmement gras, et 4 à 6 dans la moyenne. Les notations reflètent la quantité de graisse sur certaines parties du corps. Sur Internet, vous pouvez trouver de nombreuses descriptions de la façon d\'évaluer la condition physique en cherchant \"note d\'état corporel, lcheval\".<br /> Une grande partie de cette technique d’évaluation peut sembler à première vue compliquée, mais le point le plus important est de juger de l’épaisseur la couche de graisse qui se trouve entre la peau et des côtes dans la zone au-dessous du garrot. En outre, vous devriez garder un oeil sur la ligne de dos du cheval, c\'est à dire le dos et la croupe.</p>\r\n<p><img alt=\"horsecondition-score\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/horsecondition-score.png\" height=\"453\" width=\"550\" /><br /> Les jeunes chevaux en croissance ne devraient pas être gros, mais devraient paraître bien remplsi avec des muscles et des contours arrondis le long du dos. Trop souvent, nous voyons des yearlings trop maigres, avec une ligne de dos trop osseuse. Avec les chevaux qui ont une fourrure épaisse, vous aurez besoin de les palper avec les mains afin d\'évaluer&nbsp; correctement l’épaisseur du tissus graisseux.<br /> Pour les chevaux de sport et de compétition, des règles identiques s\'appliquent: ils ne doivent pas être gros, mais bien musclés. Les poulinières nécessitent une condition physique plus haute que celle requise par les chevaux de sport et de compétition. Un peu de graisse supplémentaire donnera des réserves d\'énergie qui sont très importantes pour la fécondation et plus tard, lors de la gestation. Des expériences ont confirmé que des poulinières en bonne condition physique sont plus susceptibles de démarrer une gestation que les juments maigres.<br /> Rappelez-vous de ne pas prendre en compte le poids du foetus en croissance, lors du calcul des besoins nutritionnels de la poulinière, même en fin de gestation, car dans le programme de PC-Cheval, toutes les équations sont basées sur le poids corporel de la jument non gestante.<br /> <br /> Beaucoup de gens considèrent qu\'un cheval avec un abdomen volumineux est un cheval trop gras. Ce n\'est pas correct. Un cheval peut très bien n’avoir que de petites réserves de graisse mais avec une apparence ”ventru”. De même, un cheval gras n’aura pas nécessairement une apparence ”ventru”.<br /> Il est important de considérer la condition physique en tant que telle et d’être prêt à contester les idées parfois traditionnelles et stéréotypées concernant les caractéristiques ”idéales” d\'une race particulière. Bien qu\'il soit banal de trouver normal pour les individus de certaines races d\'être un ”peu gras”, particulièrement les chevaux rustiques, lourds et les poneys qui ne sont pas en entraînement ou en compétition, ils ne devraient pas être autorisés à devenir trop gras. Les chevaux en surpoids ont des risques plus élevés de traumatismes liés au stress et de maladies métaboliques telles que la fourbure.<br /> Nous recommandons que vous investissez un peu de temps à apprendre à évaluer l\'état corporel de votre cheval. C’est particulièrement utile pour surveiller les changements d\'état corporel au cours de la période de pâturage, quand il est assez fréquent de voir des jeunes chevaux et poulinières suitées maigrir dès que les pâturages baissent en qualité.Il est également fréquent de voir des chevaux adultes et des poneys de petite taille se couvrir rapidement de quantités malsaines de graisse, sur des pâturages capables de supporter plus que leur vie simple et tranquille. Avec une attention particulière aux notes d\'état et des routines une bonne alimentation, vous pouvez rapidement régler l\'alimentation si le cheval dès qu’il y a perte ou gain de note corporelle..</p>\r\n</div>','',1,81,'2012-04-25 12:04:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-04-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"2012-05-01\",\"publish_down\":\"2012-05-31\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"fr-FR\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,40,'','',1,5388,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2872,2950,'Mai 2012 - Vurdering av hestens hold','may-201228210','<p>Når du skal lage en fôrplan til hesten er det viktig å ha mest mulig korrekte opplysninger om hesten. Dette kan være rase, alder, kjønn, kroppsvekt, treningsmengde og drektighet eller melkeproduksjon. Disse opplysningene inngår i beregningsgrunnlaget når næringsbehovet skal bestemmes.</p>\r\n<p>Det som imidlertid ikke inngår i beregningene av næringsbehovet er hestens hold. Dette må du derfor korrigere for selv, etter beste skjønn. Hestens hold (tynn, i passe hold eller for feit) forteller deg mye om hvordan energimengden i de siste ukers og måneders rasjon har stemt med hestens behov. Husk likevel på at holdet ikke sier noe om hvordan næringsbehovene for andre viktige næringsstoffer som protein, kalsium eller fosfor er blitt dekket.</p>\r\n<p>Hestens hold kan vurderes på flere måter, men det vanligste er å bruke en skala fra 1 til 9, der 1 er veldig tynn, 9 er veldig feit og rundt 5 er passe. Plasseringen på skalaen bestemmes fra fettmengdene på ulike deler av kroppen. På Internett kan du finne mange beskrivelser av hvordan det gjøres (søk <i>holdvurdering hest</i> eller <i>body condition score horse)</i>. Mye av dette stoffet kan ved første øyekast virke komplisert. Det viktigste er imidlertid å vurdere tykkelsen av fettlaget mellom huden og ribbena like nedenfor manken. I tillegg bør du ha et øye på hestens overlinje, dvs rygg og kryss.</p>\r\n<p><em>Exempel på en 5-gradig vurdering av hestens hold:</em></p>\r\n<p><em></em><img alt=\"horsecondition-score\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/horsecondition-score.png\" height=\"453\" width=\"550\" /><br /><br /></p>\r\n<p>Unghester skal ikke være feite, men likevel ha så pass hold at de er jevnt muskelsatte og med avrundede (ikke skarpe) konturer over rygg og kryss. Alt for ofte ser vi at særlig åringene kan være tynne med spiss rygg og muskelfattige kryss. Hos unghester med tykk pels må du kjenne nøye etter for å få et korrekt bilde av holdet.</p>\r\n<p>For sport og konkurransehester gjelder det samme som for unghestene. De skal ikke være feite, men likevel være godt muskelsatte.</p>\r\n<p>Avlshopper ønsker vi å ha i noe bedre hold enn unghester og konkurransehester. Litt ekstra fett på kroppen er positivt for brunst og drektighet. Forsøk har vist at avlshopper i godt hold har lettere for å bli drektige enn magre hopper.</p>\r\n<p>Når du beregner næringsbehovet til en avlshoppe skal du bruke hoppa sin normale kroppsvekt ved beregningen. Du skal ikke ta med den vektøkningen som følger med fosterets vekst.</p>\r\n<p>Mange vurderer en ”vommet” hest (en hest med omfangsrik buk) som feit. Det er ikke korrekt. En hest kan godt være tynn og likevel ha et ”vommet” utseende. På samme vis trenger ikke en feit hest å være ”vommet”.</p>\r\n<p>Det er viktig å vurdere hold uavhengig av rase. Tradisjonelt regner vi det som normalt at hester av enkelte raser er litt feite, det gjelder særlig tunge kaldblodsraser eller ponnier. Selv om disse hestene ikke trenes eller konkurrerer i høy intensitet bør de ikke bli for feite. Overvektige hester har større risiko for belastningsskader og for å få sykdommer som f.eks forfangenhet.</p>\r\n<p>Vi anbefaler at du bruker tid på å lære deg å vurdere hestens hold. Med god rutine kan du raskt korrigere fôringen dersom hesten legger på seg eller går ned i hold. Det er særlig viktig å følge med på hvordan holdet utvikler seg i beiteperioden. Det er ikke uvanlig å se at unghester og avlshopper med føll blir tynne når beitekvaliteten er dårlig, mens voksne hester som brukes lite, og ponnier lett raskt kan legge på seg mange kilo fett.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2012-04-25 12:04:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-04-30 22:55:00','2012-05-31 22:55:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,40,'','',1,5388,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2873,2951,'Mai 2012 - Vurdering af hestens huld','may-201218862','Når du skal sammensætte en foderplan &nbsp;til hesten, er det vigtigt at have&nbsp; korrekte oplysninger om hesten. Dette kan være race, alder, køn, kropsvægt, træningsmængde og drægtighed eller mælkeproduktion. Disse oplysninger indgår i beregningsgrundlaget når næringsbehovet skal bestemmes.\r\n<p>Det som imidlertid ikke indgår i beregningene af næringsbehovet er hestens huld. Det må du derfor &nbsp;selv korrigere for , efter bedste skøn. Hestens huld (tynd, i passende huld eller for fed) fortæller dig meget om hvordan energimængden i de sidste ugers og måneders ration har passet med hestens behov. Husk &nbsp;på, at huldet ikke siger noget om hvordan næringsbehovet for andre vigtige næringsstoffer som protein, calsium eller fosfor &nbsp;bliver dækket.</p>\r\n<p>Hestens huld kan vurderes på flere måder, men det mest almindelige&nbsp; er, at anvende en skala fra 1 til 9, hvor 1 er meget tynd, 9 er meget fed og omkring &nbsp;5 er passende. Placeringen på skalaen bestemmes af&nbsp; fedtmængderne på forskellige dele af kroppen. På Internettet kan du finde mange beskrivelser af hvordan dette gøres (søg <i>huldvurdering hest</i> eller <i>body condition score horse)</i>. Meget&nbsp; af dette stof kan ved første øjekast virke kompliceret. Det vigtigste er imidlertid at vurdere tykkelsen af fedtlaget mellem huden og ribbenene&nbsp; lige nedenfor manken.&nbsp; Yderligere &nbsp;bør du have et godt øje til hestens overlinje, dvs ryg og kryds.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"horsecondition-score\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/horsecondition-score.png\" height=\"453\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Ungheste skal ikke være fede, men alligevel have så passende huld ,at de er jævnt muskelsatte og med afrundede (ikke skarpe) konturer over ryg og kryds. Alt for ofte ser vi, at særligt åringerne kan være tynde med spids ryg og muskelfattigt kryds. Hos ungheste med tyk&nbsp; pels må du føle nøje efter for, at få et korrekt bildede af huldet.</p>\r\n<p>For sport og konkurrenseheste&nbsp; gælder det samme som for unghestene. De skal ikke være fede, men &nbsp;være godt muskelsatte.</p>\r\n<p>Avlshopper ønsker vi at have i noget&nbsp; bedre huld end ungheste og konkurrenceheste. Lidt ekstra fedt på kroppen er positivt for brunst og drægtighed. Forsøg har vist, at avlshopper i godt huld har lettere ved blive drægtige end magre hopper.</p>\r\n<p>Når du beregner næringsbehovet til en avlshoppe skal du bruge hoppens&nbsp; normale kropsvægt ved beregningen. Du skal ikke medtage &nbsp;den vægtøgning som følger med fosterets vækst.</p>\r\n<p>Mange vurderer en ”vommet” hest (en hest med omfangsrig buk) som fed. Det er ikke korrekt. En hest kan godt være tynd og &nbsp;alligevel have et ”vommet” udseende.</p>\r\n<p>Det er vigtigt at vurdere huld uafhængigt af race. Normalt accepteres&nbsp; det, at heste&nbsp; af nogle racer er lidt fede, det gælder særligt tunge koldblodsracer&nbsp; eller ponyer. Selv om disse heste ikke trænes eller konkurrerer i høj intensitet, bør de ikke blive for fede. Overvægtige heste har større risiko for belastningsskader og for at få sygdomme som f.eks forfangenhed.</p>\r\n<p>Vi anbefaler at du bruger tid på,&nbsp; at lære at vurdere hestens huld. Med god rutine kan du hurtigt korrigere fodringen hvis hesten bliver for fed&nbsp; eller taber i huld. Det er særlig vigtigt at følge med i &nbsp;hvordan huldet udvikler sig i græsningsperioden. Det er ikke ualmindeligt at se, at ungheste og avlshopper med føl bliver tynde når græskvaliteten er dårlig, mens udvoksne heste somkun bruges lidt, og ponyer let &nbsp;kanlægge mange kilo fedt op kroppen.&nbsp; &nbsp;</p>','',1,81,'2012-04-25 12:04:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-04-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,40,'','',1,5388,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2874,2952,'Maj 2012 - Hur uppskattar du hästens hull?','may-201248419','<hr />\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt;\">Den här artikeln fokuserar på unghästar och ston och deras speciella krav på utfodring. Hur Du kollar hull och tillväxt och anpassar foderstaten efter periodens speciella behov. Artikeln är i original skriven av Dr Dag Ausbø på&nbsp;Universitet for miljø og biovitenskap i Norge.</span><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\"><br /></span></em></p>\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.<hr /></span></em></p>\r\n<p>När du ska göra en foderstat är det viktigt att ha korrekta upplysningar om hästen som underlag för beräkningen. Det gäller data om ras, ålder, kön, kroppsvikt, träningsintensitet och - för ston uppgifter om dräktighet och digivning.</p>\r\n<p>Det som emellertid inte ingår i de automatiska beräkningarna av näringsbehovet är hästens hull. Det måste du därför själv korrigera för i efterhand, och efter bästa förstånd. Hästens hull (tunn, normal eller för fet) säger dig mycket hur energimängden i de senaste veckornas eller månadens dagsransoner har varit anpassade till hästens behov. Notera att hullet inte säger dig någonting om huruvida näringsbehovet för andra viktiga näringsämnen, t.ex protein, kalcium eller fosfor, har blivit tillgodosett.</p>\r\n<p>Hästens hull kan värderas på flera sätt. Vanligast är att man använder en skala mellan 1 till 9, där 1 är mycket tunn, 9 är mycket fet och 5 är normalt. Placeringen på skalan bestäms av fettmängden på olika ställen på kroppen. På internet kan du säkert hitta flera beskrivningar på hur detta görs ( sök på&nbsp; <i>hullvärdering häst</i> eller <i>body condition score horse)</i>. Mycket av materialet kan verka komplicerat vid första ögonkastet. Det viktigaste är emellertid att du kontrollerar fettlagrets tjocklek över revbenen och att du håller ett öga på hästens överlinje, dvs rygg och kors.</p>\r\n<p><em>Exempel på en 5-gradig hullvärdering:</em></p>\r\n<p><img alt=\"horsecondition-score\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/horsecondition-score.png\" height=\"453\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Unghästar ska inte vara feta, men likaväl ha ett bra hull, dvs vara jämnt musklade med avrundade (icke skarpa) konturer över rygg och kors. Ofta kan man få se, i synnerhet åringar, som som är tunna med spetsig rygg och muskelfattigt kors. Hos unghästar med tjock päls bör du känna efter noga för att få en korrekt uppfattning om hullet.</p>\r\n<p>För sport- och tävlingshästar gäller samma som för unghästarna. De ska inte vara feta men väl musklade.</p>\r\n<p>Avelston bör hålla ett bättre hull än unghästar och tävlingshästar. Lite extra fett på kroppen är positivt för brunst och dräktighet. Försök har visat att avelston i gott hull lättare blir dräktiga än magra ston.</p>\r\n<p>När du beräknar näringsbehovet för ett avelsto ska du använda stoets \"normala\" vikt som underlag. Du ska inte inkludera den viktökning som följer av fostrets tillväxt.</p>\r\n<p>Många uppfattar en&nbsp;”storbukig” häst (en häst med omfångsrik buk) som fet. Det är inte korrekt. Hästen kan mycket väl vara tunn trots sitt stora bukomfång.</p>\r\n<p>Det är också viktigt att värdera hullet oavhängigt ras. Normalt sett accepteras att några raser är lite feta. Detta gäller i synnerhet tunga kallblodsraser eller ponnyer. Även om dessa hästar inte står i intensiv träning eller tävlar, bör de ej få bli för feta. Överviktiga hästar har en ökad risk för belastningsskador och för att få sjukdomar, exempelvis fång.</p>\r\n<p>Vi rekommenderar att du lägger lite tid på att lära dig hur man uppskattar hästens hull. Med lite rutin kan du snabbt korrigera felaktig utfodring då hästen blivit för fet eller verkar tappa i hull. Det är särskilt viktigt att följa med hullets utveckling under betesperioden. Det är inte ovanligt att man får se unghästar och avelston med föl som tappar hull när gräskvaliteten är mindre god. I motsats till fullvuxna hästar och ponnyer, som inte arbetar, vilka lätt kan lägga på sig många kilo fett på kroppen.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2012-04-25 12:04:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-04-30 22:55:00','2012-05-31 22:55:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,40,'','',1,5388,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2875,2953,'History','history49740','<p>1988 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Bolag bildas Hove Soft A/S av Knut Hove och Dag Austbø<br /> 1990 &nbsp;&nbsp;&nbsp;DOS-programmet Foderstat Hest skrivs, beräkningsmodeller, FPINFO.txt, Foderlistor skapas. Alla kunder faktureras, Programmet levereras på diskett från Hove Soft, Varje licens måste beställas hos Knut<br /> 1996 &nbsp;&nbsp;&nbsp;1.0 Windows-version i Norge lanseras<br /> 1997 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Eva Isacsson gm HorseNature KB blir svensk agent (Avtal 25 mars 1997)<br /> 1998 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Svenska Foderfirmor betalar för att vara med i Sverigelistan &nbsp;(Avtal from 980101 med Lactamin, Fibergi, SvFoder, Brogaarden, Hallands Frökontor, Spacialfoder Falsterbo, Natural Living) <br /> 1999 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Flera svenska skolor köper programmet &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Dansk Lantbruksrådgivning blir Dansk agent<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Jon Anders blir säljagent i Norge – säljer programmet med kurser<br /> 2005 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Janne ersätter Eva. Avtal om framtida delägarskap (30 juni 2005).<br /> 2005 &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH STD/PRO/CONSULTANT versioner lanseras <br /> 2005 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Hove Soft´s hemsida görs om av Janne. Domänen PC-Horse.com etableras<br /> 2006 &nbsp;&nbsp;&nbsp;SLEIPNER v.1 går i drift (5 nov 2006) Joakim har byggt databas i My Sql v.1. Egen server hos OKOSOFT <br /> 2006 &nbsp;&nbsp;&nbsp;CARDIA Internet-betalningar Nedladdning via hemsidan (install.exe)<br /> 2007 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Janne blir delägare i Hove Soft (30 juni 2007)<br /> 2007 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Samarbetsavtal med SLU med länk till PCH Gratisversion (Avtal 15 september 2007)<br /> 2007 &nbsp;&nbsp;&nbsp;SLEIPNER v.2 går i drift (15 okt 2007)<br /> 2007 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH GRATIS-versionen lanseras (15 okt 2007)<br /> 2008 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Landscentret i Danmark agent (Avtal 19 nov 2008)<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;MUNIN Flerspråkig hemsida etableras. Övergång till Joomla php<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;DIBS Byte av betalningsoperatör<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Säljresa UK (Janne o Dag)<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH 2.0 lanseras<br /> 2010 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH MINI-versionen lanseras (23 september 2010)<br /> 2010 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH GRATIS-versionen stängs efter 5 845 levereranser (5 okt 2010)<br /> 2010 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Testannonsering i mindre skala på Google Adwords<br /> 2011 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Nytt avtal med SLU – länk till vår hemsida (Avtal 1 januari 2011)<br /> 2011 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH SHOP – första Betaversionen klar för test i Sverige (20 feb 2011)<br /> 2011 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH EDUCATION – första programmet säljs (20 april 2011)<br /> 2011 &nbsp;&nbsp;&nbsp;SLU stänger sin gratisräknare. Nytt avtal PCH ger gratis licenser till SLU (15 sept 2011)<br /> 2012 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Betaversioner av 49, 31,33 och 01 gör tillgängliga via engelska hemsidan (1 maj 2012)<br /> 2012 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH 2.18 med stivelse-pakken lanseras (20 aug 2012)<br /> 2012 &nbsp;&nbsp;&nbsp;member-to-member introduceras (20 aug 2012)<br /> 2012 &nbsp;&nbsp;&nbsp;MyPAge introduceras (20 aug 2012)<br /> 2013 &nbsp;&nbsp;&nbsp;januari – vers 3.0 lanseras</p>','',1,66,'2012-05-06 11:16:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-05-06 11:16:22','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,1,'','',1,7,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2876,2954,'History','history79711','<p>1988 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Bolag bildas Hove Soft A/S av Knut Hove och Dag Austbø<br /> 1990 &nbsp;&nbsp;&nbsp;DOS-programmet Foderstat Hest skrivs, beräkningsmodeller, FPINFO.txt, Foderlistor skapas. Alla kunder faktureras, Programmet levereras på diskett från Hove Soft, Varje licens måste beställas hos Knut<br /> 1996 &nbsp;&nbsp;&nbsp;1.0 Windows-version i Norge lanseras<br /> 1997 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Eva Isacsson gm HorseNature KB blir svensk agent (Avtal 25 mars 1997)<br /> 1998 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Svenska Foderfirmor betalar för att vara med i Sverigelistan &nbsp;(Avtal from 980101 med Lactamin, Fibergi, SvFoder, Brogaarden, Hallands Frökontor, Spacialfoder Falsterbo, Natural Living) <br /> 1999 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Flera svenska skolor köper programmet &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Dansk Lantbruksrådgivning blir Dansk agent<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Jon Anders blir säljagent i Norge – säljer programmet med kurser<br /> 2005 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Janne ersätter Eva. Avtal om framtida delägarskap (30 juni 2005).<br /> 2005 &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH STD/PRO/CONSULTANT versioner lanseras <br /> 2005 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Hove Soft´s hemsida görs om av Janne. Domänen PC-Horse.com etableras<br /> 2006 &nbsp;&nbsp;&nbsp;SLEIPNER v.1 går i drift (5 nov 2006) Joakim har byggt databas i My Sql v.1. Egen server hos OKOSOFT <br /> 2006 &nbsp;&nbsp;&nbsp;CARDIA Internet-betalningar Nedladdning via hemsidan (install.exe)<br /> 2007 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Janne blir delägare i Hove Soft (30 juni 2007)<br /> 2007 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Samarbetsavtal med SLU med länk till PCH Gratisversion (Avtal 15 september 2007)<br /> 2007 &nbsp;&nbsp;&nbsp;SLEIPNER v.2 går i drift (15 okt 2007)<br /> 2007 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH GRATIS-versionen lanseras (15 okt 2007)<br /> 2008 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Landscentret i Danmark agent (Avtal 19 nov 2008)<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;MUNIN Flerspråkig hemsida etableras. Övergång till Joomla php<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;DIBS Byte av betalningsoperatör<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Säljresa UK (Janne o Dag)<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH 2.0 lanseras<br /> 2010 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH MINI-versionen lanseras (23 september 2010)<br /> 2010 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH GRATIS-versionen stängs efter 5 845 levereranser (5 okt 2010)<br /> 2010 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Testannonsering i mindre skala på Google Adwords<br /> 2011 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Nytt avtal med SLU – länk till vår hemsida (Avtal 1 januari 2011)<br /> 2011 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH SHOP – första Betaversionen klar för test i Sverige (20 feb 2011)<br /> 2011 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH EDUCATION – första programmet säljs (20 april 2011)<br /> 2011 &nbsp;&nbsp;&nbsp;SLU stänger sin gratisräknare. Nytt avtal PCH ger gratis licenser till SLU (15 sept 2011)<br /> 2012 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Betaversioner av 49, 31,33 och 01 gör tillgängliga via engelska hemsidan (1 maj 2012)<br /> 2012 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH 2.18 med stivelse-pakken lanseras (20 aug 2012)<br /> 2012 &nbsp;&nbsp;&nbsp;member-to-member introduceras (20 aug 2012)<br /> 2012 &nbsp;&nbsp;&nbsp;MyPAge introduceras (20 aug 2012)<br />2013&nbsp;&nbsp;&nbsp; Avtal med Euroifins i Norge om datafil (XML) för automatisk inläsning i PC-Horse (1 mars 2013)<br /> 2013 &nbsp;&nbsp; Version 2.188 Med inläsningsmöjligheter för XML-filer och det nya färgsystemet för Näringsämnen (1 juni 2013)<br />2014&nbsp;&nbsp;&nbsp; Maj - Efter lång test lanseras v.2.20 med Foderdatabasen på Sleipner<br />2014&nbsp;&nbsp;&nbsp; April - FoderDIrekt för grovfoderfirmor fungerar i programmet. Försöksverksamhet att ragga Svenska och Norska grovfoderproducenter påbörjas.<br />2014&nbsp;&nbsp;&nbsp; Maj - Knut förhandlar med Gains och holländska foderfirmor för att få med dem i foderlistor<br />2015 &nbsp;&nbsp; – vers 3.0 lanseras?</p>','',1,66,'2012-05-06 11:16:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-05-06 11:16:22','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,1,'','',1,7,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2877,2955,'History','history13772','<p>1988 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Bolag bildas Hove Soft A/S av Knut Hove och Dag Austbø<br /> 1990 &nbsp;&nbsp;&nbsp;DOS-programmet Foderstat Hest skrivs, beräkningsmodeller, FPINFO.txt, Foderlistor skapas. Alla kunder faktureras, Programmet levereras på diskett från Hove Soft, Varje licens måste beställas hos Knut<br /> 1996 &nbsp;&nbsp;&nbsp;1.0 Windows-version i Norge lanseras<br /> 1997 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Eva Isacsson gm HorseNature KB blir svensk agent (Avtal 25 mars 1997)<br /> 1998 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Svenska Foderfirmor betalar för att vara med i Sverigelistan &nbsp;(Avtal from 980101 med Lactamin, Fibergi, SvFoder, Brogaarden, Hallands Frökontor, Spacialfoder Falsterbo, Natural Living) <br /> 1999 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Flera svenska skolor köper programmet &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Dansk Lantbruksrådgivning blir Dansk agent<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Jon Anders blir säljagent i Norge – säljer programmet med kurser<br /> 2005 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Janne ersätter Eva. Avtal om framtida delägarskap (30 juni 2005).<br /> 2005 &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH STD/PRO/CONSULTANT versioner lanseras <br /> 2005 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Hove Soft´s hemsida görs om av Janne. Domänen PC-Horse.com etableras<br /> 2006 &nbsp;&nbsp;&nbsp;SLEIPNER v.1 går i drift (5 nov 2006) Joakim har byggt databas i My Sql v.1. Egen server hos OKOSOFT <br /> 2006 &nbsp;&nbsp;&nbsp;CARDIA Internet-betalningar Nedladdning via hemsidan (install.exe)<br /> 2007 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Janne blir delägare i Hove Soft (30 juni 2007)<br /> 2007 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Samarbetsavtal med SLU med länk till PCH Gratisversion (Avtal 15 september 2007)<br /> 2007 &nbsp;&nbsp;&nbsp;SLEIPNER v.2 går i drift (15 okt 2007)<br /> 2007 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH GRATIS-versionen lanseras (15 okt 2007)<br /> 2008 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Landscentret i Danmark agent (Avtal 19 nov 2008)<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;MUNIN Flerspråkig hemsida etableras. Övergång till Joomla php<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;DIBS Byte av betalningsoperatör<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Säljresa UK (Janne o Dag)<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH 2.0 lanseras<br /> 2010 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH MINI-versionen lanseras (23 september 2010)<br /> 2010 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH GRATIS-versionen stängs efter 5 845 levereranser (5 okt 2010)<br /> 2010 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Testannonsering i mindre skala på Google Adwords<br /> 2011 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Nytt avtal med SLU – länk till vår hemsida (Avtal 1 januari 2011)<br /> 2011 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH SHOP – första Betaversionen klar för test i Sverige (20 feb 2011)<br /> 2011 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH EDUCATION – första programmet säljs (20 april 2011)<br /> 2011 &nbsp;&nbsp;&nbsp;SLU stänger sin gratisräknare. Nytt avtal PCH ger gratis licenser till SLU (15 sept 2011)<br /> 2012 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Betaversioner av 49, 31,33 och 01 gör tillgängliga via engelska hemsidan (1 maj 2012)<br /> 2012 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH 2.18 med stivelse-pakken lanseras (20 aug 2012)<br /> 2012 &nbsp;&nbsp;&nbsp;member-to-member introduceras (20 aug 2012)<br /> 2012 &nbsp;&nbsp;&nbsp;MyPAge introduceras (20 aug 2012)<br /> 2013 &nbsp;&nbsp;&nbsp;januari – vers 3.0 lanseras</p>','',1,66,'2012-05-06 11:16:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-05-06 11:16:22','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,1,'','',1,7,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2878,2956,'History','history49822','<p>1988 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Bolag bildas Hove Soft A/S av Knut Hove och Dag Austbø<br /> 1990 &nbsp;&nbsp;&nbsp;DOS-programmet Foderstat Hest skrivs, beräkningsmodeller, FPINFO.txt, Foderlistor skapas. Alla kunder faktureras, Programmet levereras på diskett från Hove Soft, Varje licens måste beställas hos Knut<br /> 1996 &nbsp;&nbsp;&nbsp;1.0 Windows-version i Norge lanseras<br /> 1997 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Eva Isacsson gm HorseNature KB blir svensk agent (Avtal 25 mars 1997)<br /> 1998 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Svenska Foderfirmor betalar för att vara med i Sverigelistan &nbsp;(Avtal from 980101 med Lactamin, Fibergi, SvFoder, Brogaarden, Hallands Frökontor, Spacialfoder Falsterbo, Natural Living) <br /> 1999 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Flera svenska skolor köper programmet &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Dansk Lantbruksrådgivning blir Dansk agent<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Jon Anders blir säljagent i Norge – säljer programmet med kurser<br /> 2005 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Janne ersätter Eva. Avtal om framtida delägarskap (30 juni 2005).<br /> 2005 &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH STD/PRO/CONSULTANT versioner lanseras <br /> 2005 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Hove Soft´s hemsida görs om av Janne. Domänen PC-Horse.com etableras<br /> 2006 &nbsp;&nbsp;&nbsp;SLEIPNER v.1 går i drift (5 nov 2006) Joakim har byggt databas i My Sql v.1. Egen server hos OKOSOFT <br /> 2006 &nbsp;&nbsp;&nbsp;CARDIA Internet-betalningar Nedladdning via hemsidan (install.exe)<br /> 2007 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Janne blir delägare i Hove Soft (30 juni 2007)<br /> 2007 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Samarbetsavtal med SLU med länk till PCH Gratisversion (Avtal 15 september 2007)<br /> 2007 &nbsp;&nbsp;&nbsp;SLEIPNER v.2 går i drift (15 okt 2007)<br /> 2007 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH GRATIS-versionen lanseras (15 okt 2007)<br /> 2008 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Landscentret i Danmark agent (Avtal 19 nov 2008)<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;MUNIN Flerspråkig hemsida etableras. Övergång till Joomla php<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;DIBS Byte av betalningsoperatör<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Säljresa UK (Janne o Dag)<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH 2.0 lanseras<br /> 2010 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH MINI-versionen lanseras (23 september 2010)<br /> 2010 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH GRATIS-versionen stängs efter 5 845 levereranser (5 okt 2010)<br /> 2010 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Testannonsering i mindre skala på Google Adwords<br /> 2011 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Nytt avtal med SLU – länk till vår hemsida (Avtal 1 januari 2011)<br /> 2011 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH SHOP – första Betaversionen klar för test i Sverige (20 feb 2011)<br /> 2011 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH EDUCATION – första programmet säljs (20 april 2011)<br /> 2011 &nbsp;&nbsp;&nbsp;SLU stänger sin gratisräknare. Nytt avtal PCH ger gratis licenser till SLU (15 sept 2011)<br /> 2012 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Betaversioner av 49, 31,33 och 01 gör tillgängliga via engelska hemsidan (1 maj 2012)<br /> 2012 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH 2.18 med stivelse-pakken lanseras (20 aug 2012)<br /> 2012 &nbsp;&nbsp;&nbsp;member-to-member introduceras (20 aug 2012)<br /> 2012 &nbsp;&nbsp;&nbsp;MyPAge introduceras (20 aug 2012)<br /> 2013 &nbsp;&nbsp;&nbsp;januari – vers 3.0 lanseras</p>','',1,66,'2012-05-06 11:16:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-05-06 11:16:22','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,1,'','',1,7,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2879,2957,'History','history34005','<p>1988 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Bolag bildas Hove Soft A/S av Knut Hove och Dag Austbø<br /> 1990 &nbsp;&nbsp;&nbsp;DOS-programmet Foderstat Hest skrivs, beräkningsmodeller, FPINFO.txt, Foderlistor skapas. Alla kunder faktureras, Programmet levereras på diskett från Hove Soft, Varje licens måste beställas hos Knut<br /> 1996 &nbsp;&nbsp;&nbsp;1.0 Windows-version i Norge lanseras<br /> 1997 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Eva Isacsson gm HorseNature KB blir svensk agent (Avtal 25 mars 1997)<br /> 1998 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Svenska Foderfirmor betalar för att vara med i Sverigelistan &nbsp;(Avtal from 980101 med Lactamin, Fibergi, SvFoder, Brogaarden, Hallands Frökontor, Spacialfoder Falsterbo, Natural Living) <br /> 1999 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Flera svenska skolor köper programmet &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Dansk Lantbruksrådgivning blir Dansk agent<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Jon Anders blir säljagent i Norge – säljer programmet med kurser<br /> 2005 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Janne ersätter Eva. Avtal om framtida delägarskap (30 juni 2005).<br /> 2005 &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH STD/PRO/CONSULTANT versioner lanseras <br /> 2005 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Hove Soft´s hemsida görs om av Janne. Domänen PC-Horse.com etableras<br /> 2006 &nbsp;&nbsp;&nbsp;SLEIPNER v.1 går i drift (5 nov 2006) Joakim har byggt databas i My Sql v.1. Egen server hos OKOSOFT <br /> 2006 &nbsp;&nbsp;&nbsp;CARDIA Internet-betalningar Nedladdning via hemsidan (install.exe)<br /> 2007 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Janne blir delägare i Hove Soft (30 juni 2007)<br /> 2007 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Samarbetsavtal med SLU med länk till PCH Gratisversion (Avtal 15 september 2007)<br /> 2007 &nbsp;&nbsp;&nbsp;SLEIPNER v.2 går i drift (15 okt 2007)<br /> 2007 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH GRATIS-versionen lanseras (15 okt 2007)<br /> 2008 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Landscentret i Danmark agent (Avtal 19 nov 2008)<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;MUNIN Flerspråkig hemsida etableras. Övergång till Joomla php<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;DIBS Byte av betalningsoperatör<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Säljresa UK (Janne o Dag)<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH 2.0 lanseras<br /> 2010 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH MINI-versionen lanseras (23 september 2010)<br /> 2010 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH GRATIS-versionen stängs efter 5 845 levereranser (5 okt 2010)<br /> 2010 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Testannonsering i mindre skala på Google Adwords<br /> 2011 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Nytt avtal med SLU – länk till vår hemsida (Avtal 1 januari 2011)<br /> 2011 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH SHOP – första Betaversionen klar för test i Sverige (20 feb 2011)<br /> 2011 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH EDUCATION – första programmet säljs (20 april 2011)<br /> 2011 &nbsp;&nbsp;&nbsp;SLU stänger sin gratisräknare. Nytt avtal PCH ger gratis licenser till SLU (15 sept 2011)<br /> 2012 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Betaversioner av 49, 31,33 och 01 gör tillgängliga via engelska hemsidan (1 maj 2012)<br /> 2012 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH 2.18 med stivelse-pakken lanseras (20 aug 2012)<br /> 2012 &nbsp;&nbsp;&nbsp;member-to-member introduceras (20 aug 2012)<br /> 2012 &nbsp;&nbsp;&nbsp;MyPAge introduceras (20 aug 2012)<br />2013&nbsp;&nbsp;&nbsp; Avtal med Euroifins i Norge om datafil (XML) för automatisk inläsning i PC-Horse (1 mars 2013)<br /> 2013 &nbsp;&nbsp; Version 2.188 Med inläsningsmöjligheter för XML-filer och det nya färgsystemet för Näringsämnen (1 juni 2013)<br />2014&nbsp;&nbsp;&nbsp; April - Efter lång test lanseras v.2.20 med Foderdatabasen på Sleipner och FoderDIrekt för grovfoderfirmor<br />2015 &nbsp;&nbsp; – vers 3.0 lanseras?</p>','',1,66,'2012-05-06 11:16:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-05-06 11:16:22','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,1,'','',1,7,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(2880,2958,'History','history70861','<p>1988 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Bolag bildas Hove Soft A/S av Knut Hove och Dag Austbø<br /> 1990 &nbsp;&nbsp;&nbsp;DOS-programmet Foderstat Hest skrivs, beräkningsmodeller, FPINFO.txt, Foderlistor skapas. Alla kunder faktureras, Programmet levereras på diskett från Hove Soft, Varje licens måste beställas hos Knut<br /> 1996 &nbsp;&nbsp;&nbsp;1.0 Windows-version i Norge lanseras<br /> 1997 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Eva Isacsson gm HorseNature KB blir svensk agent (Avtal 25 mars 1997)<br /> 1998 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Svenska Foderfirmor betalar för att vara med i Sverigelistan &nbsp;(Avtal from 980101 med Lactamin, Fibergi, SvFoder, Brogaarden, Hallands Frökontor, Spacialfoder Falsterbo, Natural Living) <br /> 1999 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Flera svenska skolor köper programmet &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Dansk Lantbruksrådgivning blir Dansk agent<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Jon Anders blir säljagent i Norge – säljer programmet med kurser<br /> 2005 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Janne ersätter Eva. Avtal om framtida delägarskap (30 juni 2005).<br /> 2005 &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH STD/PRO/CONSULTANT versioner lanseras <br /> 2005 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Hove Soft´s hemsida görs om av Janne. Domänen PC-Horse.com etableras<br /> 2006 &nbsp;&nbsp;&nbsp;SLEIPNER v.1 går i drift (5 nov 2006) Joakim har byggt databas i My Sql v.1. Egen server hos OKOSOFT <br /> 2006 &nbsp;&nbsp;&nbsp;CARDIA Internet-betalningar Nedladdning via hemsidan (install.exe)<br /> 2007 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Janne blir delägare i Hove Soft (30 juni 2007)<br /> 2007 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Samarbetsavtal med SLU med länk till PCH Gratisversion (Avtal 15 september 2007)<br /> 2007 &nbsp;&nbsp;&nbsp;SLEIPNER v.2 går i drift (15 okt 2007)<br /> 2007 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH GRATIS-versionen lanseras (15 okt 2007)<br /> 2008 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Landscentret i Danmark agent (Avtal 19 nov 2008)<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;MUNIN Flerspråkig hemsida etableras. Övergång till Joomla php<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;DIBS Byte av betalningsoperatör<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Säljresa UK (Janne o Dag)<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH 2.0 lanseras<br /> 2010 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH MINI-versionen lanseras (23 september 2010)<br /> 2010 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH GRATIS-versionen stängs efter 5 845 levereranser (5 okt 2010)<br /> 2010 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Testannonsering i mindre skala på Google Adwords<br /> 2011 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Nytt avtal med SLU – länk till vår hemsida (Avtal 1 januari 2011)<br /> 2011 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH SHOP – första Betaversionen klar för test i Sverige (20 feb 2011)<br /> 2011 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH EDUCATION – första programmet säljs (20 april 2011)<br /> 2011 &nbsp;&nbsp;&nbsp;SLU stänger sin gratisräknare. Nytt avtal PCH ger gratis licenser till SLU (15 sept 2011)<br /> 2012 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Betaversioner av 49, 31,33 och 01 gör tillgängliga via engelska hemsidan (1 maj 2012)<br /> 2012 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH 2.18 med stivelse-pakken lanseras (20 aug 2012)<br /> 2012 &nbsp;&nbsp;&nbsp;member-to-member introduceras (20 aug 2012)<br /> 2012 &nbsp;&nbsp;&nbsp;MyPAge introduceras (20 aug 2012)<br />2013&nbsp;&nbsp;&nbsp; Avtal med Euroifins i Norge om datafil (XML) för automatisk inläsning i PC-Horse (1 mars 2013)<br /> 2013 &nbsp;&nbsp; Version 2.188 Med inläsningsmöjligheter för XML-filer och det nya färgsystemet för Näringsämnen (1 juni 2013)<br />2014&nbsp;&nbsp;&nbsp; Maj - Efter lång test lanseras v.2.20 med Foderdatabasen på Sleipner<br />2014&nbsp;&nbsp;&nbsp; April - FoderDIrekt för grovfoderfirmor fungerar i programmet. Försöksverksamhet att ragga Svenska och Norska grovfoderproducenter påbörjas.<br />2014&nbsp;&nbsp;&nbsp; Maj - Knut förhandlar med Gains och holländska foderfirmor för att få med dem i foderlistor<br />2015 &nbsp;&nbsp; – vers 3.0 lanseras?</p>','',1,66,'2012-05-06 11:16:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-05-06 11:16:22','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,1,'','',1,7,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(2881,2959,'History','history30361','<p>1988 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Bolag bildas Hove Soft A/S av Knut Hove och Dag Austbø<br /> 1990 &nbsp;&nbsp;&nbsp;DOS-programmet Foderstat Hest skrivs, beräkningsmodeller, FPINFO.txt, Foderlistor skapas. Alla kunder faktureras, Programmet levereras på diskett från Hove Soft, Varje licens måste beställas hos Knut<br /> 1996 &nbsp;&nbsp;&nbsp;1.0 Windows-version i Norge lanseras<br /> 1997 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Eva Isacsson gm HorseNature KB blir svensk agent (Avtal 25 mars 1997)<br /> 1998 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Svenska Foderfirmor betalar för att vara med i Sverigelistan &nbsp;(Avtal from 980101 med Lactamin, Fibergi, SvFoder, Brogaarden, Hallands Frökontor, Spacialfoder Falsterbo, Natural Living) <br /> 1999 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Flera svenska skolor köper programmet &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Dansk Lantbruksrådgivning blir Dansk agent<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Jon Anders blir säljagent i Norge – säljer programmet med kurser<br /> 2005 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Janne ersätter Eva. Avtal om framtida delägarskap (30 juni 2005).<br /> 2005 &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH STD/PRO/CONSULTANT versioner lanseras <br /> 2005 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Hove Soft´s hemsida görs om av Janne. Domänen PC-Horse.com etableras<br /> 2006 &nbsp;&nbsp;&nbsp;SLEIPNER v.1 går i drift (5 nov 2006) Joakim har byggt databas i My Sql v.1. Egen server hos OKOSOFT <br /> 2006 &nbsp;&nbsp;&nbsp;CARDIA Internet-betalningar Nedladdning via hemsidan (install.exe)<br /> 2007 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Janne blir delägare i Hove Soft (30 juni 2007)<br /> 2007 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Samarbetsavtal med SLU med länk till PCH Gratisversion (Avtal 15 september 2007)<br /> 2007 &nbsp;&nbsp;&nbsp;SLEIPNER v.2 går i drift (15 okt 2007)<br /> 2007 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH GRATIS-versionen lanseras (15 okt 2007)<br /> 2008 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Landscentret i Danmark agent (Avtal 19 nov 2008)<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;MUNIN Flerspråkig hemsida etableras. Övergång till Joomla php<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;DIBS Byte av betalningsoperatör<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Säljresa UK (Janne o Dag)<br /> ? &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH 2.0 lanseras<br /> 2010 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH MINI-versionen lanseras (23 september 2010)<br /> 2010 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH GRATIS-versionen stängs efter 5 845 levereranser (5 okt 2010)<br /> 2010 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Testannonsering i mindre skala på Google Adwords<br /> 2011 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Nytt avtal med SLU – länk till vår hemsida (Avtal 1 januari 2011)<br /> 2011 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH SHOP – första Betaversionen klar för test i Sverige (20 feb 2011)<br /> 2011 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH EDUCATION – första programmet säljs (20 april 2011)<br /> 2011 &nbsp;&nbsp;&nbsp;SLU stänger sin gratisräknare. Nytt avtal PCH ger gratis licenser till SLU (15 sept 2011)<br /> 2012 &nbsp;&nbsp;&nbsp;Betaversioner av 49, 31,33 och 01 gör tillgängliga via engelska hemsidan (1 maj 2012)<br /> 2012 &nbsp;&nbsp;&nbsp;PCH 2.18 med stivelse-pakken lanseras (20 aug 2012)<br /> 2012 &nbsp;&nbsp;&nbsp;member-to-member introduceras (20 aug 2012)<br /> 2012 &nbsp;&nbsp;&nbsp;MyPAge introduceras (20 aug 2012)<br />2013&nbsp;&nbsp;&nbsp; Avtal med Euroifins i Norge om datafil (XML) för automatisk inläsning i PC-Horse (1 mars 2013)<br /> 2013 &nbsp;&nbsp; Version 2.188 Med inläsningsmöjligheter för XML-filer och det nya färgsystemet för Näringsämnen (1 juni 2013)<br />2014&nbsp;&nbsp;&nbsp; April - Efter lång test lanseras v.2.20 med Foderdatabasen på Sleipner och FoderDIrekt för grovfoderfirmor<br />2015 &nbsp;&nbsp; – vers 3.0 lanseras?</p>','',1,66,'2012-05-06 11:16:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-05-06 11:16:22','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,1,'','',1,7,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(2882,2960,'Juni/Juli 2012 - Rationens Kation-Anion balance','june-201214312','<p>Alle dyr har brug for mineraler. Takket være snart 100 års ernæringsforskning vedvi meget om hvilke mængder hesten har brug for af de enkelte mineraler- enten det er natrium (i salt), kalium eller jod. Vi ved at det er sjældent hesten mangler kalium, fordi plantekost er rigt på dette mineral. Natrium, derimod, er der lidt af i forhold til de mengder dyreorganismen har brug for. Dette indebærer at vi må give saltilskud, men ikke kaliumtilskud. Natrium og kalium optræder som positive ioner i foderet (kationer), dvs. at de har elektrisk ladning. Eftersom foderet som helhed ikke er elektrisk ladet, følges kationene alltid af en tilsvarende mængde negative ioner (anioner).</p>\r\n<p>Selv om de absolutte mængder af natrium, kalium, klor og svovl er vigtige,&nbsp; bliver hestens stofskifte også påvirket af&nbsp; balansen mellem ionerne. Særlig for sportshesteer det vigtigt at ionbalancen ikke er for lav. Hos heste som får store kraftfoderrationer og ekstra tilskud af mineraler kan dette ske, og er baggrund for den stigende interesse&nbsp; &nbsp;for kation-anion balansen i hestens foderration, og&nbsp; PC-Horse brugerne vil i næste version af programmet &nbsp;kunne beregne kation-anionbalansen.</p>\r\n<p>Kation-anion balansen benævnes oftest DCAB (dietary cation-anion balance) eller CAB, og beregnes som summen af de positive ladede mineraler natrium og kalium (Na + K) minus summen af de negativt ladede mineraler klor og svovel (Cl + S). Enheden som bruges er milliekvivalenter (mEq). Det er vigtigt at være klar over at kation-anion balansen ikke er et næringsstof &nbsp;som kalium eller klor, men <b>et beregnet tal</b> som karakteriserer foderet eller rationen.</p>\r\n<p>Med overvægt af natrium og kalium (kationer) i forhold til klor og svovl (anioner) i rationen vil DCAB blive positiv og give en basisk (alkalisk) virkning i kroppen, således at blodets pH-værdi øges svagt. En overvægt af klor og svovl i forhold til natrium og kalium vil have en forsurende effekt i kroppen, og blodets pH-værdi synker svagt.</p>\r\n<p><img alt=\"DCAB-scale\" src=\"images-joomla/stories/seasons/DCAB-scale.png\" height=\"174\" width=\"145\" /><img alt=\"DCAB-BALANS\" src=\"images-joomla/stories/seasons/DCAB-BALANS.jpg\" height=\"174\" width=\"139\" /></p>\r\n<p>DCAB-verdien for almindeligt grovfoder &nbsp;til hest er i området +250 til +450 mEq pr kilo tørstof. I havre er værdien ca +30 og i byg +40 til +50 mEq pr kg tørstof. Vi ser dermed at grovfoder har betydelig større positiv DCAB end korn. I kraftfoderblandinger varierer DCAB meget afhængig af råvarene som indgår i blandingen og hvilke mineraltilsætinger som er anvendt. I almindelig salt er DCAB 0: vi har lige mange ekvivalenter natrium og klor!</p>\r\n<p>Vi ser fra det foregående at ratiner med meget grovfoder stort set vil have en positiv DCAB. Med øget andel kraftfoder vil DCAB værdien i rationen blive lavere. DCAB kan opgives pr kg tørstof i det enkelte foder, som en sum for hele foderrationen eller pr kg kropsvægt hos hesten.</p>\r\n<p>En foderration med bare hø (8 kg/dag) til en 500 kg hest på vedligehold vil typisk have en DCAB på ca +2500 mEq. Dette tilsvarer 5 mEq per kg kropsvægt.</p>\r\n<p>Forestiller vi os at hesten er i træning og ændres rationen til 6 kg hø plus 3,5 kg havre vil DCAB i rationen ændres til +2000 mEq, eller +4 mEq per kg kropsvægt. Mineraltilskud vil kunne ændre disse værdier væsentligt , men det er vigtigt at huske på at tilskud af almindeligt salt ikke påvirker kation-anion balansen.</p>\r\n<p>Det er kompliserede fysiologiske forhold som ligger bag virkningene af foderets kation-anion balance. I PC-Horse programmet kan du finde mere viden om dette!</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2012-05-24 12:24:36',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-05-31 23:00:00','2012-07-31 23:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,41,'','',1,3513,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(2883,2961,'Juni 2012 - Rasjonens Kation-Anion balanse','june-201294638','Alle dyr trenger mineraler. Takket være snart 100 års ernæringsforskning vet vi mye om hvilke mengder hesten trenger av det enkelte mineral - enten det er natrium (i salt), kalium eller jod. Vi vet at det er sjelden hesten mangler kalium, siden plantekost er rikt på dette mineralet. Natrium, derimot, er det lite av i forhold til de mengdene dyreorganismen trenger. Dette forklarer at vi må gi salttilskudd, men ikke kaliumtilskudd. Natrium og kalium opptrer som positive ioner i fôret (kationer), dvs. at de har elektrisk ladning. Siden fôret som helhet ikke er elektrisk ladet, følges kationene alltid av en tilsvarende mengde negative ioner (anioner).\r\n<p>Selv om de absolutte mengdene av natrium, kalium, klor og svovel er viktige, påvirkes også hestens stoffskifte av balansen mellom ionene. Særlig for sportshest kan det være grunn til å passe på at rasjonen ikke har en ubalanse virker surgjørende. Hos hester som får store kraftfôrrasjoner og ekstra tilskudd av mineraler kan dette skje., og danner bakgrunnen for den økende interessen i hestemiljøet for kation-anion balansen i fôrrasjonene, og for PC-Horse brukerne skal kunne beregne kation-anionbalanser på fôr og rasjoner i neste versjon av programmet.</p>\r\n<p>Kation-anion balansen benevnes oftest DCAB (dietary cation-anion balance) eller CAB, og beregnes som summen av de positive ladete mineralene natrium og kalium (Na + K) minus summen av de negativt ladete mineralene klor og svovel (Cl + S). Enheten som brukes er milliekvivalenter (mEq). Det er viktig å merke seg at kation-anion balansen ikke er et næringsstoff slik som kalium eller klor, men <b>et beregnet tall</b> som karakteriserer fôret eller rasjonen.</p>\r\n<p>Med overvekt av natrium og kalium (kationer) i forhold til klor og svovel (anioner) i rasjonen vil DCAB bli positiv og gi en basisk (alkalisk) virkning i kroppen, slik at blodets pH-verdi øker svakt. En overvekt av klor og svovel i forhold til natrium og kalium vil ha en surgjørende effekt i kroppen, og blodets pH-verdi synker svakt.</p>\r\n<p><img alt=\"DCAB-scale\" src=\"images-joomla/stories/seasons/DCAB-scale.png\" height=\"174\" width=\"145\" /> <img alt=\"DCAB-BALANS\" src=\"images-joomla/stories/seasons/DCAB-BALANS.jpg\" height=\"174\" width=\"139\" /></p>\r\n<p>DCAB-verdien for vanlige grovfôr til hest er i området +250 til +450 mEq per kilo tørrstoff. I havre er verdien rundt +30 og i bygg +40 til +50 mEq per kg tørrstoff. Vi ser dermed at grovfôr har betydelig mer positiv DCAB enn korn. I kraftfôrblandinger varierer DCAB mye avhengig av råvarene som inngår i blandingen og hvilke mineraltilsettinger som er brukt. I vanlig salt er DCAB 0: vi har like mange ekvivalenter natrium og klor!</p>\r\n<p>Vi ser fra det foregående at rasjoner med mye grovfôr stort sett vil ha en positiv DCAB. Med økende andel kraftfôr vil DCAB verdien i rasjonen bli lavere. DCAB kan oppgis per kg tørrstoff i det enkelte fôr, som en sum for hele fôrrasjonen eller per kg kroppsvekt hos hesten.</p>\r\n<p>En fôrrasjon med bare høy (8 kg/dag) til en 500 kg hest på vedlikehold vil typisk ha en DCAB på rundt +2500 mEq. Dette tilsvarer 5 mEq per kg kroppsvekt.</p>\r\n<p>Dersom vi tenker oss at hesten er i trening og endrer rasjonen til 6 kg høy pluss 3,5 kg havre vil DCAB i rasjonen endres til +2000 mEq, eller +4 mEq per kg kroppsvekt. Mineraltilskudd vil kunne endre disse verdiene vesentlig sterkere, men det er viktig å huske på at tilskudd av vanlig salt ikke påvirker kation-anion balansen.</p>\r\n<p>Det er kompliserte fysiologiske forhold som ligger bak virkningene av fôrets kation-anion balanse. I PC-Horse programmet kan du finne ut mer!</p>','',1,81,'2012-05-24 12:24:36',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-05-31 23:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,41,'','',1,3513,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(2884,2962,'June/July 2012 - The dietary cation-anion balance','june-201286035','<p>All animals need minerals. Thanks to almost 100 years of nutrition research, we know a lot about the mineral needs for each horse - whether, it is sodium (from salt), potassium or iodine. We know that a horse rarely lacks potassium, since plant foods are rich in this mineral. For sodium, however, there is a much smaller margin between what is in the plants and what the may horse needs. This explains why we must give salt supplements, but not potassium supplements. Sodium and potassium are present as positive ions (cations) in the feed, i.e. they have a positive electric charge. Since the feed as a whole is electrically neutral, cations are always accompanied by a corresponding number of negative ions (anions).</p>\r\n<p>Although the overall amounts of sodium, potassium, chlorine and sulphur in the ration are important, the horse\'s metabolism is also affected by the balance between these ions. With sports horses in particular, rations need controlling to avoid an imbalance that can lead to acidification. This may happen with horses on high concentrate rations with extra supplements of minerals. All of this explains the growing interest of horse people in the cation-anion balance of rations. It is also &nbsp;why the next version of PC-Horse will enable its users to calculate cation-anion balances.</p>\r\n<p>The cation-anion balance is referred to as DCAB (dietary cation-anion balance) or CAB, and is calculated as the sum of the positively charged minerals sodium and potassium (Na + K) minus the sum of the negatively charged minerals sulphur and chloride (Cl + S). The unit used is milliequivalents (mEq). It is important to remember that the cation-anion balance is not a nutrient such as potassium or chlorine, but a calculated number that characterizes a feed or ration. With a predominance of sodium and potassium (cations) in relation to chloride and sulphur (anions) in the ration, the DCAB will be positive, and have an alkalizing effect on the body, as shown by a slight increase in blood pH. A dominance of chloride and sulphur in relation to sodium and potassium will have an acidifying effect on the body, and blood pH will decrease slightly.</p>\r\n<p><img alt=\"DCAB-scale\" src=\"images-joomla/stories/seasons/DCAB-scale.png\" height=\"174\" width=\"145\" /> <img alt=\"DCAB-BALANS\" src=\"images-joomla/stories/seasons/DCAB-BALANS.jpg\" height=\"174\" width=\"139\" /></p>\r\n<p>The DCAB value for common roughages used for horses is in the range +250 to +450 mEq per kg dry matter. In oats, the value is around +30 and in barley +40 to +50 mEq per kg dry matter. Thus we see that forages</p>\r\n<p>have significantly more positive DCAB values than corn. The concentrate mixtures vary widely depending on the DCAB of the ingredients, and the mineral additives used. In ordinary table salt DCAB is 0 because we have just as many milliequivalents of sodium as we have chloride!</p>\r\n<p>As we have seen above, diets with plenty of forage will generally have a positive DCAB. As the proportion of concentrate increases, the DCAB value of a ration will decline. DCAB can be expressed in three ways: as per kg dry matter in a feed, as a value for the ration, or else per kg of body weight of the horse.</p>\r\n<p>A feed ration with only hay (8 kg/day) given to a 500 kg horse will typically have a DCAB of about +2500 mEq. This corresponds to +5 mEq per kg of body weight. In the case of a trained horse on a ration of 6 kg hay plus 3.5 kg oats, the DCAB-value for the ration changes to +2000 mEq, or +4 mEq per kg of body weight. Mineral supplements, commonly given to race horses, may change these values ​significantly. In fact, mineral additions are used by the feed manufacturing industry to obtain specific DCAB-values for a feed or a ration. The physiological processes underlying how metabolism is affected by the cation-anion balance are complicated. Using the new PC-Horse version, which comes in August, you can calculate DCAB values for your own feeds, and read and learn more about cation-anion balances.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2012-05-24 12:24:36',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-05-31 23:00:00','2012-07-31 23:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,41,'','',1,3513,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(2885,2963,'Juin/Juillet 2012 - L’ équilibre cation-anion de la ration','june-201265505','<p>Tous les animaux ont besoin de minéraux. Grâce à près de 100 ans de recherche sur la nutrition, nous savons beaucoup de choses sur les besoins des chevaux en chaque minéral&nbsp;; par exemple le sodium (du sel), le potassium ou l\'iode. Nous savons que le cheval manque&nbsp; rarement de potassium, car les aliments végétaux sont riches en ce minéral. Pour le sodium, cependant, il ya une marge beaucoup plus faible entre les apports des plantes et ce dont le cheval a besoin. C\'est ce qui explique pourquoi nous devons donner des suppléments de sel, alors que des suppléments de potassium ne sont pas nécessaires. Le sodium et le potassium sont présents sous forme d\'ions positifs (cations) dans l\'alimentation, c\'est à dire qu\'ils ont une charge électrique positive. Comme l\'alimentation dans son ensemble est électriquement neutre, les cations sont toujours accompagnés par un nombre correspondant d\'ions négatifs (anions).<br /> Bien que les quantités absolues de sodium, de potassium, de chlore et de soufre dans la ration soient importants, le métabolisme du cheval est également sensible à l\'équilibre entre ces ions. Chez les chevaux de sport tout particulièrement, il est intéressant de pouvoir&nbsp; contrôler que la ration ne présente pas un déséquilibre qui peut conduire à l\'acidose. Chez les chevaux recevant des rations très riches en concentrés et supplémentées en minéraux, cela peut arriver. C\'est dans ce contexte d’un intérêt croissant des gens de chevaux pour l\'équilibre cation-anion d\'une ration, que nous avons fait des calculs de la balance cations-anions disponibles dans la prochaine version de PC-Cheval.<br /> <br /> Le solde de cations-anions est dénommé BACA (Balance Cations Anions)&nbsp; et est calculé comme la somme de la charge positive de sodium et de potassium minéraux (Na + K) moins la somme de la charge négative de soufre et des chlorures des minéraux (Cl + S). L\'unité utilisée est&nbsp; le milliéquivalent (mEq). Il est important de noter que l\'équilibre cation-anion n\'est pas un élément nutritif comme le potassium ou le chlore, mais un nombre calculé qui caractérise un aliment simple ou l’ensemble de la ration.<br /> Avec une prédominance de sodium et de potassium (cations) par rapport au chlorure et au soufre (anions) dans la ration la BACA sera positive, et entraînera un effet alcalinisant dans l’ organisme, comme le montre une légère augmentation du pH sanguin. Une dominante de chlorure et de soufre par rapport au sodium et au potassium a un effet acidifiant, et le pH du sang diminue légèrement.<br /> <img alt=\"DCAB-scale\" src=\"images-joomla/stories/seasons/DCAB-scale.png\" height=\"174\" width=\"145\" />&nbsp;<img alt=\"DCAB-BALANS\" src=\"images-joomla/stories/seasons/DCAB-BALANS.jpg\" height=\"174\" width=\"139\" /></p>\r\n<p>La valeur de la BACA des fourrages utilisés habituellement pour&nbsp; les chevaux se situe entre&nbsp; 250 et 450 mEq par kg de matière sèche. Dans l\'avoine, la valeur est d\'environ 30 et celle de l\'orge de 40 à 50 mEq par kg de matière sèche. Ainsi, nous voyons que les fourrages ont des valeurs BACA nettement plus positives que les céréales. Les mélanges de concentrés varient largement en fonction de la BACA des ingrédients, additifs et&nbsp; minéraux utilisés. Un point particulier: la BACA du sel est&nbsp; 0: nous avons autant de sodium que de chlore!<br /> <br /> Nous avons vu ci-dessus que les régimes avec beaucoup de fourrages auront généralement une BACA positive. Avec une proportion croissante de concentrés la BACA de la ration va diminuer. La BACA peut être donnée par kg de matière sèche dans un aliment simple, dans l’ensemble de la ration, ou par kg de poids vif du cheval.<br /> <br /> Une ration alimentaire composée uniquement de foin (8 kg / jour) pour un cheval de 500 kg à l\'entretien aura généralement une BACA d\'environ 2500 mEq. Cela correspond à 5 mEq par kg de poids vif.<br /> <br /> Si nous supposons que le cheval est entraîné, et nous changeons la ration à 6 kg de foin, complétés de 3,5 kg d\'avoine, la BACA de la ration passe à 2000 mEq, ou 4 mEq par kg de poids vif. Les compléments minéraux sont en mesure de modifier significativement ces valeurs, et sont utilisés par les fabricants d’ aliments pour atteindre des valeurs spécifiques de la&nbsp; BACA.<br /> <br /> Les processus physiologiques qui sous-tendent les effets sur le métabolisme de la balance cations-anions sont compliqués. Consultez votre programme PC Cheval pour en savoir plus, et en apprendre davantage sur vos propres aliments.</p>','',1,81,'2012-05-24 12:24:36',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-05-31 23:00:00','2012-07-31 23:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,41,'','',1,3513,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(2886,2964,'Juni/Juli 2012 - Rasjonens Kation-Anion balanse','june-20121263','Alle dyr trenger mineraler. Takket være snart 100 års ernæringsforskning vet vi mye om hvilke mengder hesten trenger av det enkelte mineral - enten det er natrium (i salt), kalium eller jod. Vi vet at det er sjelden hesten mangler kalium, siden plantekost er rikt på dette mineralet. Natrium, derimot, er det lite av i forhold til de mengdene dyreorganismen trenger. Dette forklarer at vi må gi salttilskudd, men ikke kaliumtilskudd. Natrium og kalium opptrer som positive ioner i fôret (kationer), dvs. at de har elektrisk ladning. Siden fôret som helhet ikke er elektrisk ladet, følges kationene alltid av en tilsvarende mengde negative ioner (anioner).\r\n<p>Selv om de absolutte mengdene av natrium, kalium, klor og svovel er viktige, påvirkes også hestens stoffskifte av balansen mellom ionene. Særlig for sportshest kan det være grunn til å passe på at rasjonen ikke har en ubalanse virker surgjørende. Hos hester som får store kraftfôrrasjoner og ekstra tilskudd av mineraler kan dette skje., og danner bakgrunnen for den økende interessen i hestemiljøet for kation-anion balansen i fôrrasjonene, og for PC-Horse brukerne skal kunne beregne kation-anionbalanser på fôr og rasjoner i neste versjon av programmet.</p>\r\n<p>Kation-anion balansen benevnes oftest DCAB (dietary cation-anion balance) eller CAB, og beregnes som summen av de positive ladete mineralene natrium og kalium (Na + K) minus summen av de negativt ladete mineralene klor og svovel (Cl + S). Enheten som brukes er milliekvivalenter (mEq). Det er viktig å merke seg at kation-anion balansen ikke er et næringsstoff slik som kalium eller klor, men <b>et beregnet tall</b> som karakteriserer fôret eller rasjonen.</p>\r\n<p>Med overvekt av natrium og kalium (kationer) i forhold til klor og svovel (anioner) i rasjonen vil DCAB bli positiv og gi en basisk (alkalisk) virkning i kroppen, slik at blodets pH-verdi øker svakt. En overvekt av klor og svovel i forhold til natrium og kalium vil ha en surgjørende effekt i kroppen, og blodets pH-verdi synker svakt.</p>\r\n<p><img alt=\"DCAB-scale\" src=\"images-joomla/stories/seasons/DCAB-scale.png\" height=\"174\" width=\"145\" /> <img alt=\"DCAB-BALANS\" src=\"images-joomla/stories/seasons/DCAB-BALANS.jpg\" height=\"174\" width=\"139\" /></p>\r\n<p>DCAB-verdien for vanlige grovfôr til hest er i området +250 til +450 mEq per kilo tørrstoff. I havre er verdien rundt +30 og i bygg +40 til +50 mEq per kg tørrstoff. Vi ser dermed at grovfôr har betydelig mer positiv DCAB enn korn. I kraftfôrblandinger varierer DCAB mye avhengig av råvarene som inngår i blandingen og hvilke mineraltilsettinger som er brukt. I vanlig salt er DCAB 0: vi har like mange ekvivalenter natrium og klor!</p>\r\n<p>Vi ser fra det foregående at rasjoner med mye grovfôr stort sett vil ha en positiv DCAB. Med økende andel kraftfôr vil DCAB verdien i rasjonen bli lavere. DCAB kan oppgis per kg tørrstoff i det enkelte fôr, som en sum for hele fôrrasjonen eller per kg kroppsvekt hos hesten.</p>\r\n<p>En fôrrasjon med bare høy (8 kg/dag) til en 500 kg hest på vedlikehold vil typisk ha en DCAB på rundt +2500 mEq. Dette tilsvarer 5 mEq per kg kroppsvekt.</p>\r\n<p>Dersom vi tenker oss at hesten er i trening og endrer rasjonen til 6 kg høy pluss 3,5 kg havre vil DCAB i rasjonen endres til +2000 mEq, eller +4 mEq per kg kroppsvekt. Mineraltilskudd vil kunne endre disse verdiene vesentlig sterkere, men det er viktig å huske på at tilskudd av vanlig salt ikke påvirker kation-anion balansen.</p>\r\n<p>Det er kompliserte fysiologiske forhold som ligger bak virkningene av fôrets kation-anion balanse. I PC-Horse programmet kan du finne ut mer!</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2012-05-24 12:24:36',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-06-01 00:00:00','2012-07-31 23:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,41,'','',1,3513,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),