<p><img alt="12splash200x150" src="images-joomla/stories/seasons/12splash200x150.jpg" height="150" width="200" />&nbsp;<img alt="stivelse" src="images-joomla/stories/seasons/stivelse.jpg" height="150" width="200" /></p>
<p>Vi har långa traditioner när det gäller användningen av sädesslag, i synnerhet havre och korn, i hästarnas utfodring. Det gäller då mest hästar i träning eller arbete, eftersom dessa har ett högre energibehov som är svårt att tillgodose med enbart grovfoder. Havre ges ofta hel eller krossad, medan korn och andra sädesslag ingår som huvudkomponent i kraftfoderblandningar, antingen pelleterat eller som müsli.</p>
<p>Gemensamt för de olika typerna är att de innehåller ca 50% stärkelse. Det är denna stärkelsen som är den energirika delen av kornet. I allmänhet kan vi räkna med att korn och kraftfoderblandningar innehåller omkring dubbelt så mycket energi per kilo som torrt grovfoder (hö). Jämför vi med fuktigt grovfoder (hösilage) kommer korn och kraftfoder ännu bättre ut i jämförelsen. Därför bör vi vid jämförelse av energiinnehåll alltid komma ihåg att först korrigera fodren till samma vatteninnehåll (TS-halt). Det mest energirika vi kan tillsätta hästens fodergiva är fett (t.ex vegetabilisk olja). Fett ger nästan 3 gånger mer energi per kilo än korn, men kan inte&nbsp; brukas i stora mängder på grund av riskerna att häten får problem med förbränning och absorbtion.</p>
<p>När hästens dagsgiva till övervägande del består av grovfoder, kommer mycket av förbränningen att ske i blind- och tjocktarmen efter det att fodret passerat magsäcken och tunntarmen. Här blir de fintuggade växtfibrerna nedbrutna (jästa) av mikrober. I denna jäsningsprocess skapas korta, vattenlösliga fettsyror, huvudsakligen ättikssyra och propionsyra. Dessa sugs lätt upp genom tarmväggen vilket ger hästen en jämn tillförsel av näringsämnen som används som energi för arbete och till produktion av mjölk och foster.</p>
<p>När vi däremot ger hästen stärkelserika fodertyper (korn och kraftblandningar), blir en stor del av stärkelsen förbränd i tunntarmen. Stärkelsen bryts här ner av enzymer till socker (glukos) som transporteras från tarminnehållet till blodet. Detta leder till en höjning av hästens blodsockernivå. För att reglera blodsockernivån skiljs det ut insulin som sörjer för att glukosen används direkt till energi eller lagras, vilket gör det svårare att kontrollera. Detta kan variera mycket. Det är inte säkert bevisat att en viss typ av stärkelse, t.ex från havre, gör hästarna "hetare" än t.ex stärkelse från korn. Oftast är det mängden som är utslagsgivande.</p>
<p>Hästar i träning, som ges mycket stärkelserik fodring, bör hållas i jämn aktivitet. Om hästarna får fridagar utan att utfodringen reduceras kan de lätt få muskelproblem som resulterar i styvhet, "tying up", eller den mer allvarliga korsförlamningen. Kom ihåg att hästar som arbetar eller tränar hårt måste få mindre kraftfoder på fridagarna, gärna hälften så mycket som de får under träningsdagarna. Hästar som tidigare haft den här typen av problem bör motioneras även på sina fridagar.</p>
<p>När hästarna får för mycket kraftfoder i en måltid kommer en del av stärkelsen att passera tunntarmen utan att absorberas. Därmed kommer den ut i blindtarmen. Här påverkar stärkelsen tarmfloran vilket kan leda till att pH-värdet faller (miljön i tarmen blir surare), eller orsaka andra obalanser som i allvarliga fall kan resultera i kolik eller fång.</p>
<p>&nbsp;En häst i hård träning kan, som vi nämnt, behöva relativt mycket kraftfoder. Det är då viktigt att det fördelas på flera måltider. En vanlig minnesregel är att en enskild måltid inte ska innehålla mer än 1,5&nbsp;gram stärkelse per kilo kroppsvikt. Det vill säga att en häst på 500 kg inte bör få mer än 750&nbsp;gram stärkelse per måltid. Om hästen får&nbsp;1,5 kg kraftfoder per måltid motsvarar detta denna mängd stärkelse..</p>
<p>Vi kan alltså slå fast att stärkelserika kornprodukter är viktiga foderslag som tillför hästarna energi till arbete och träning, men att denna typ av foder i för stora mängder kan leda till problem och sjukdomar. Det viktigaste, vid användning av större mängder stärkelserika foder i dagsgivan, är att kontrollera mängden stärkelse<em> som hästen ges i varje enskild måltid.</em></p>
<p>&nbsp;I PC-Horse programmet kommer vi nu under börtjan av 2012 att ta med stärkelse i beräkningen av dagsransonerna. För att detta ska bli meningsfullt är det viktigt att du använder programmets funktion för fördelning av måltider. Då kommer programmet att räkna ut mängden stärkelse per måltid och varna om det blir för mycket. På detta sätt kan du enkelt hålla koll och kunna korrigera givan, eller antalet måltider, så att faran för oönskade biverkningar eller sjukdom blir minsta möjliga.</p>
<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /><em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>