<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;"><span style="color: #ff0000;"><strong>Vennligst kommentere denne artikkelen</strong></span></p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;"><br /><strong>De fleste hester får en kraftfôrblanding som del av sin daglige rasjon bortsett fra når de går på beite. Kraftfôrblandingen skal tilføre ekstra energi, protein, vitaminer og mineraler. Det er av betydning for hesten hvilke fôrtyper som er tilsatt for å gi energi til kraftfôrblandingen. Energikildene kan være stivelse, fett eller fiber. Fôrprodusentene har oftest mange kraftfôrblandinger og disse varierer i sammensetting og næringsinnhold. Det er derfor av betydning at hesteeieren har mulighet til å velge det produktet som passer best til hver enkelt hest.<br /><br /></strong></p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;"><img style="display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;" src="images-joomla/stories/seasons/glukos-horse.jpg" alt="glukos horse" width="500" height="375" /></p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;"><br />Hesten får energi fra flere fôrkilder. Mens grovfôr tilfører energi hovedsakelig fra fiber vil kornbasert kraftfôr tilføre det meste av energien fra stivelse. Bygg inneholder rundt 50% stivelse, mens havre inneholder 35-40%.<br />Fett kan tilsettes kraftfôrblandinger som vegetabilsk olje eller ulike fettrike fôrtyper som f.eks riskli. Havre inneholder ca 5% fett, men enkelte sorter kan inneholde opp til 10%. Bygg inneholder ca 2% fett.</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">&nbsp;</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;"><strong>Stivelse</strong><br />Stivelse (og vannløselig sukker) blir hovedsakelig brutt ned til glukose ved hjelp av enzymer i tynntarmen og absorbert. I blodet må glukose nivået reguleres ved hjelp av insulin. Etter et stivelsesrikt måltid vil glukosenivået i blodet øke og insulin skilles ut for å regulere dette tilbake til normale verdier. Sirkulerende glukose kan brukes direkte til energiproduksjon eller kan lagres som glykogen i muskel eller lever. Det kan også lagres som kroppsfett.</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">&nbsp;</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">Enkelte hester er insulinresistente eller har Cushings syndrom. Disse hestene har problemer med å regulere glukose i blodet. Disse hestene bør få rasjoner med lavt innhold av stivelse og sukker.</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">&nbsp;</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">Innholdet av stivelse i kraftfôrblandinger varierer mellom 15-40%</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">&nbsp;</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;"><strong>Fett</strong><br />Fett kan tilsettes kraftfôrblandinger som vegetabilsk olje eller andre fettrike fôrvarer. Hesten fordøyer fett godt i begrensede mengder og 0,1 kg fett/100 kg kroppsvekt/dag gir ingen problemer. Fett absorberes som langkjeda fettsyrer og kan brukes direkte til energiproduksjon eller lagres som kroppsfett. Absorpsjon av fett har liten innvirkning på insulin nivåene og er derfor ikke et problem for hester med insulinresistens eller Cushings syndrom.</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">&nbsp;</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">Fettinnhold i kraftfôrblandinger varierer mellom 2-10%.</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">&nbsp;</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;"><strong>Fiber</strong><br />Fiber fordøyes av mikrobene i hestens tarmkanal, hovedsakelig i blindtarm og tykktarm. Denne mikrobielle fermenteringen produserer kortkjeda flyktige fettsyrer, hovedsakelig eddiksyre og propionsyre. Disse fettsyrene absorberes og kan brukes til energiproduksjon eller lagres som kroppsfett. Propionsyre kan også brukes til nydanning av glukose. De flyktige fettsyrene fra fiberfordøyelsen regnes gjerne som den mest «naturlige» kilden for energi og fiber i rasjonen er viktig for en sunn tarm.</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">&nbsp;</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">Mange kraftfôrblandinger har nå et økt innhold av fiber. Fiber kan bli tilsatt som hakket høy eller høyt fordøyelige fiberprodukter som betefiber eller eplefiber. Ved bruk av høyt fordøyelige fiberprodukter kan energiinnholdet i kraftfôrblandingene holdes oppe selv om innholdet av stivelsesrikt korn reduseres.</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">&nbsp;</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">Fiberinnhold i kraftfôrblandinger varierer mellom 10-20%.</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">&nbsp;</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;"><img style="display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;" src="images-joomla/stories/seasons/foderexempel_sept15.png" alt="foderexempel sept15" /></p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">&nbsp;</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">I PC-Horse sine fôrlister finner du innholdet av stivelse, fett og fiber i alle fôrtyper. Åpne en fôrliste og velg «<a href="http://pc-horse.com/index.php/nb/manual/feed-lists/compare-feed">Sammenlign kjemisk innhold i fôr</a>». Velg de fôr og næringsinnhold du vil sammenligne. Dette gjør det raskt og enkelt å velge de fôrtypene som er best for dine hester.</p>
<p style="text-align: right;"><a href="index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3880:poll-nb&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=nb-NO"><span style="color: #ff0000;"><strong>Vennligst kommentere denne artikkelen</strong></span></a></p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;">&nbsp;</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2015</em><br /><em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>