<p>Hestens foderration består enten udelukkende af grovfoder (græs, hø eller wrap) eller af en blanding af grovfoder og kraftfoder. Kraftfoderet kan være korn som havre og byg, eller kraftfoderblandinger som kan indeholde flere forskellige ingredienser, som havre, byg, majs, hvede (kornarter) eller andre foderemner som roesnitter (højt fordøjelig fiber), luserne, soyaskrå(proteintilskud) og vegetabilsk olie (fedt). Kraftfodeblandingene er også tilsat mineraler og vitaminer.</p>
<p><br />Yderligere kan de enkelte råvarer I kraftfoderblandingen (særligt korn) have gennemgået en foderteknologisk behandling hvor man udover en valsning har behandlet med varme, tryk og fugtighed. For korn gøres dette hovedsagelig for at påvirke fordøjeligheden af stivelse.</p>
<p><img src="images/starch-horse.jpg" alt="" /><br /><br /><strong>Fordøjelse af stivelse</strong><br /><br />Stivelse består af store molekyler som kan nedbrydes til mindre sukkermolekyler (glukose) ved hjælp af enzymer i hestens tyndtarm. Dette fører til at hestens blodsukker stiger væsentlig efter et måltid som indeeholder stivelse. Blodsukkeret reguleres hos hesten som hos menneske og andre dyr ved hjelp af insulin.<br /><br />Hesten er fra naturens side en græsæder som ikke er tilpasset til en foderration med store mængder af stivelset. Alligevel har hesten enzymer i tyndtarmen som kan fordøje stivelse. Aktiviteten af disse enzymer er imidlertid lavere end hos andre dyr som er mere tilpasset til en foderration med mere stivelse. Hvis vi sammenligner amylaseaktiviteten i tyndtarmen hos en gris og hest, så er denne hos hesten mindre end 10 % af det vi finder hos grisen. Dette betyder at der er begrænsinger i hvor meget stivelse hesten kan fordøje enzymatisk i tyndtarmen. Meget let fordøjeelig stivelse som absorberes i tyndtarmen kan føre til muskelstivheder (tying up) og i værste fald til nyreslag. Der er individuelle forskeller mellem heste i hvor meget stivelse de tåler i rationen. Generelt tåler ponyer mindre end store forædlede heste som rideheste, travere og galopheste.<br /><br />Stivelse som ikke bliverfordøjet og absorberet i tyndtarmen kommer til blindtarmen hvor tarmmikroberne omsætter det til kortkædede fetd syrer (mest eddiksyre og propionsyre) og mælkesyre. Hvis der kommer for meget stivelse til blindtarmen kan dette skabe ubalanse blandt mikroberne, nedgang i pH-værdi i tarmindholdet og øget risiko for sygdomme som kolik og forfangenhed.<br /><strong><br />Kommersielle kraftfoderblandinger</strong><br /><br />Når vi skal vurdere mængden af stivelse i rationen til heste må vi tage i betragtning at stivelse fra forskellige typer af korn ikke fordøjes lige let. Generelt er stivelse fra havre let fordøjeligt for enzymerne i tyndtarmen. Stivelse fra byg, hvede og majs er væsentligt vanskeligere at fordøje i tyndtarmen. For at forbedre tyndtarmsfordøjelsen af disse er det almindeligt at valse eller knække kernerne i og yderligere at behandle med varme, tryk og damp. Normalt indhold af stivelse i mais er ca 670 gram pr kg, byg ca 500 gram pr kg og i havre ca 350 gram pr kg. I kraftfoderblandinger varierer indholdet af stivelse meget ud fra hvilken sammensætning blandingen har, men de fleste ligger indenfor 380 – 200 gram pr kg.<br /><strong><br />Hvad bør du tænke på når du sammensætter rationer med kraftfoder til din hest</strong><br /><br />Når vi læser dette kan det virke som om det er farlig at fodre heste med stivelsesholdigt kraftfoder. Dette er dog normalt ikke tilfældet. Hester har fået korn i foderrationen gennem flere tusinde år . Kornet tilførte hesten det ekstra næring de havde behov for for at kunne anvendes i landbruk, transport og ikke mindst i krig. I dag er det opgaver som væddeløb og konkurrensesport som kræver at hestene får ekstra tilskud gennem kraftfoderet.<br /><br />Hvordan skal vi så anvende kraftfoderet uden at det får negativ indvirkning på hesten. Det aller vigtigste i denne sammenhæng er, at vi har kontrol over hvor meget stivelse hesten får i hvert måltid. En almindelig anbefaling er at mængden af stivelse pr måltid ikke bør overstige 1,5 gram stivelse per kg kropsvægt. Det vil sige at en hest på 500 kg ikke bør få mere end 750 gram stivelse pr måltid. Når du anvender PC-Horse til at sammensætte dine foderrationer får du en oversigt over den totale mængde stivelse i rationen. Hvis du fordeler dagsrationen i måltider får du også opgivet hvor meget stivelse det blir til hvert måltid og du blir advaret hvis dette er for højt. Så må du enten ændre rationen eller øge antal fodringer pr dag.<br /><br />Hvis du altid bruger PC-Horse til at sammensætte foderrationerne til hestene vil du få en god kontrol med at både grovfodermængde og kraftformængde er indenfor de anbefalede grænser og du sikrer hesten en vel afbalanceret fodring.</p>
<hr />
<p><strong>Hvordan har Du gavn af PC-Horse i forbindelse med dette?</strong></p>
<p>PC-Horse er et af verdens mest kvalificerede hjælpemidler til fodringplanlægning for heste. Du kan følge og holde orden på hestene (race, køn, vægt, huld, alder, træningsintensitet, udegang, mm) og fodre dem med færdig foder –fra foderfirmaer samt kombinere disse med dine egne foderanalyser (eurofins analyser kan lægges ind direkte, dog ikke i DK endnu).</p>
<p>Behovet for hver hest beregnes individuelt og hvis du har en hest som afviger fra det normale i vægt eller aktivitet så kan du hurtigt korrigere denne hests foderplan for at få fodringen til at passe.</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>