<p style="text-align: right;"><a href="index.php/nb/articles/topic-of-the-month/topics-topics/619-topics/topics-feedback/3880-poll-nb"><span style="color: #ff0000;"><strong>Vennligst kommentere denne artikkelen</strong></span></a></p>
<p><strong>Beitegras produserer fruktaner som et energilager. Da hesten ikke kan fordøye fruktaner enzymatisk i tynntarmen, blir de fordøye mikrobielt i blintarm og tykktarm. Dette fører til økt produksjon av flyktige fettsyrer og melkesyre. Økt konsentrasjon av melkesyre i tarmen senker pH verdien og forstyrrer balansen mellom de ulike typene av tarmmikrober. Høyt inntak av fruktaner kan derfor føre til alvorlige sykdomstilstander som kolikk og forfangenhet.</strong></p>
<p><img src="images-joomla/stories/seasons/grazing-in-pair.png" alt="grazing in pair" /></p>
<p><strong>Hva er fruktaner?</strong></p>
<p>Fruktaner består av fruktose enheter som er koblet sammen. Kjedelengden kan variere fra mindre enn 30 til mer enn 200. Kortkjedede fruktaner har en søt smak, mens de langkjedede har en mer nøytral smak. Tempererte grasarter, som de vi har i de skandinaviske landene, produserer fruktaner som et energilager på samme måte som andre planter produserer stivelse som energilager. Den høyeste konsentrasjonen av fruktaner finnes i den nedre delen av stilken og i bladfestene, mens lavest innhold finnes i selve bladene.</p>
<p><img src="images-joomla/stories/seasons/fruktanmolekyl.png" alt="fruktanmolekyl" width="300" height="241" style="vertical-align: middle;" /><img src="images-joomla/stories/seasons/grassplant.jpg" alt="grassplant" style="vertical-align: middle;" /></p>
<p>Fruktaner produseres ved fotosyntese gjennom den lyse delen av døgnet, og produksjonen er høyest på varme solrike dager. Om natten er det ikke fotosyntese og plantene bruker da de lagrede fruktanene som energi for å vokse.</p>
<p><strong>Variasjoner i fruktaninnhold</strong></p>
<p>De ulike grasartene varierer i fruktaninnhold. Strandsvingel (Festuca arundinacea) og Flerårig raigras (Lolium perenne) kan være høye i fruktan, mens Bakkerapp, også kjent som Kentucky bluegrass (Poa pratensis), Timotei (Phleum pratense), Hundegras (Dactylis glomerata) og Engsvingel (Festuca pratensis) har mindre fruktan. Det kan likevel være store variasjoner i fruktaninnhold mellom ulike sorter innen samme art hos særlig Strandsvingel og Flerårig raigras.</p>
<p>Om sommeren vokser graset og lagrer opp fruktaner i løpet av dagen. Når temperaturen om natta er høyere enn 6<sup>o</sup>C vokser graset også om natta. Siden det da ikke er sollys vil det ikke være fotosyntese og plantene bruker lagret fruktan som energikilde for vekst. Under slike forhold vil fruktaninnholdet i plantene være lavt om morgenen og øke utover dagen for så å forbrukes om natta slik at fruktaninnholdet er relativt lavt igjen om morgenen.</p>
<p>Det er viktig at beitegraset har forhold som stimulerer til vekst. Gjødsling og nok vann øker planteveksten og dermed forbruket av fruktan gjennom natta. Planter som blir stresset av dårlig næringstilgang eller tørke vokser lite og kan få et høyt fruktaninnhold.</p>
<p>Om våren og sent på høsten kan temperaturen være så lav om natta at graset slutter å vokse. Da blir det heller ikke brukt fruktan om natta og innholdet i graset kan være høyt også om morgenen.</p>
<p><strong>Generelle råd</strong></p>
<p>Hester har lett for å få fordøyelsesrelaterte sykdommer i forbindelse med overgang til beite. For å minske risikoen for kolikk eller forfangenhet må hestene få mulighet til å gradvis tilvenne seg å gå på beite. Det blir også anbefalt å ikke beite for hardt ned, da det er nederste delen av stengelen som har høyeste konsentrasjon av fruktan.</p>
<p>Sensitive hester bør slippes på beite på tider av døgnet da fruktaninnholdet i graset er lavest, eller de kan få satt på munnkurv for å redusere opptaket av beitegras. De fleste normale hester vil ha lite problemer med fruktan så lenge de har fått gradvis tilvenning til å gå på beite. Ponnier synes imidlertid mer sensitive enn andre hester, og beitetiden bør for mange av disse begrenses ikke bare på grunn av fruktan i graset, men også fordi mange ponnier lett blir svært feite i løpet av en beitesommer.</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;"><em><a href="index.php/nb/articles/topic-of-the-month/topics-topics/619-topics/topics-feedback/3880-poll-nb"><span style="color: #ff0000;"><strong>Vennligst kommentere denne artikkelen</strong></span></a></em></p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;"><em><br />This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>