(3038,3116,'April 2013 – Supplying your horse with Vitamin D','april201375613','<p><hr /><i><span>This month’s information letter from PC-Horse focuses on vitamin D. </span></i><i><span style=\"color: #333333;\">Requirements for vitamin D, the contribution of feedstuffs to the horse’s vitamin D intake and the importance of storage losses are all discussed. </span></i><i><span>The article is written by Dr. Dag Austbø of the Norwegian University of Life Sciences.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; </span></i></p>\r\n<p><i><span>Drs. Dag Austbø and Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the biological basis and computational models used in PC-Horse.<hr /></span></i><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\"></span> <img alt=\"d3horse550\" src=\"images-joomla/stories/seasons/d3horse550.jpg\" height=\"413\" width=\"550\" /><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\"></span><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\"><br />&nbsp; <br /> Vitamin D plays a key role in regulating the stores of calcium and phosphorus in the body by controlling the absorption of these minerals from the intestine. When experiencing a deficiency of vitamin D young horses will absorb too little calcium and phosphorus to enable building of well mineralized, healthy bones, even when the ration contains adequate amounts of the minerals. In severe vitamin D deficiency, rickets will develop. In addition to its effects on mineral metabolism and bone, we now know that vitamin D has significance for the normal functioning of the immune system and a variety of cell functions. Along with vitamin A and E, Vitamin D is one of the group of fat-soluble vitamins and because it is fat-soluble, vitamin D reserves can be stored in body fat for several months. </span><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\"></span></p>\r\n<p><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\"> </span><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\"><br /> Plant material may contain Vitamin D<sub>2</sub> (Ergocalciferol), while animals produce Vitamin D<sub>3</sub> (Cholecalciferol). Both forms of vitamin D are effective in mammals, and we therefore use the generic term \"Vitamin D\" when talking jointly about the two forms. Vitamin D is converted to the biologically active form 1,25(OH)<sub>2</sub> D through several chemical stages before it can exert its effects in the body.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\">&nbsp;</span></p>\r\n<p><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\">Vitamin D<sub>3</sub> is formed in the skin of mammals during exposure to sunlight. Horses which are kept outside will make adequate amounts of vitamin D in the summer, and may build up reserves for several months. In areas with long winters and little sunlight (Northern Europe, Scandinavia), however, these reserves will not last throughout the winter season, and it is important that the requirement for vitamin D is met from the diet. <br /> <br /> </span></p>\r\n<p><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\">The content of vitamin D in a feed is usually expressed in international units (IU). One international unit is equivalent to 25 nanograms of the vitamin. NRC 2007 defines a minimum requirement of 6.6 IU per kg body weight for adult horses regardless of exercise level, pregnancy or lactation. Higher requirements are defined for young growing horses. For age between 0-6 months, NRC recommends 22.2 IU per kg body weight, decreasing with age to 13.7 IU per kg body weight by 19-24 months. It is important to note that these recommendations are for the minimum required intake of vitamin D. In PC-Horse, we\'ve increased that minimum by about 20% to provide a safety margin for situations where the horse gets little sunlight.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\"><br /> Most grasses and grains contain relatively little vitamin D when harvested. As mentioned, direct sunlight will initiate photochemical reactions which increase vitamin D content. When grass is dried in the sun after cutting, hay with about 1000 IU vitamin D per kg will be produced. In wilted haylage with a dry matter content of 60% we can expect an average vitamin D content of 500-800 IU per kg dry matter. The vitamin D content will, however, be variable and will be affected by the weather during drying, the number of times the grass is turned before it is dry and the overall length of the drying period. Vitamin D content in hay and haylage reduces during storage.<br /> <br /> </span></p>\r\n<p><span style=\"font-family: Arial; color: #333333;\">Most concentrates used for horses contain added vitamin D<sub>3</sub>, usually in amounts of about 800-1200 IU per kg. Many feed supplements contain vitamin D<sub>3</sub>, and the amounts vary widely. Vitamin D is toxic in large amounts and can cause serious disorders of calcium and phosphorus metabolism. In the PC-Horse program, you will get a warning when the intake of vitamin D is clearly larger than what the horse needs. Usually it takes a long period, typically months, with excessive intake, before any symptoms of poisoning show up.</span></p>\r\n<p><i><span>&nbsp;</span></i></p>','',1,81,'2013-03-21 09:44:13',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,20,'','Vitamin D plays a key role in regulating the stores of calcium and phosphorus in the body by controlling the absorption of these minerals from the intestine. When experiencing a deficiency of vitamin D young horses will absorb too little calcium and phosphorus to enable building of well mineralized, healthy bones, even when the ration contains adequate amounts of the minerals. In severe vitamin D deficiency, rickets will develop. In addition to its effects on mineral metabolism and bone, we now know that vitamin D has significance for the normal functioning of the immune system and a variety of cell functions. Along with vitamin A and E, Vitamin D is one of the group of fat-soluble vitamins and because it is fat-soluble, vitamin D reserves can be stored in body fat for several months.',1,2321,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB','');
INSERT INTO `pjtfu_content_2014-12-29` VALUES (3039,3117,'Avril 2013 – Comment fournir à votre cheval la Vitamine D dont il a besoin','april201327972','<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal; background: none repeat scroll 0% 0% whitesmoke; vertical-align: top; padding: 0cm;\">&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p><span class=\"hps\"><i><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\">La</span></i></span><i><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\"> <span class=\"hps\">lettre d\'information </span><span class=\"hpsatn\">de PC-</span>Cheval <span class=\"hps\">se concentre ce mois - ci</span> <span class=\"hps\">sur les besoins en</span> <span class=\"hps\">vitamine D.</span> Les apports alimentaires de<span class=\"hps\"> vitamine D par rapport aux apports totaux du cheval</span>, et <span class=\"hps\">l\'importance</span> <span class=\"hps\">des</span> <span class=\"hps\">pertes de stockage</span> <span class=\"hps\">sont abordés.</span> <span class=\"hps\">L\'article est écrit</span> <span class=\"hps\">par le Dr</span> <span class=\"hps\">Dag</span> <span class=\"hps\">Austbø</span> <span class=\"hps\">de l\'Université norvégienne</span> <span class=\"hps\">des</span> <span class=\"hps\">sciences de la vie</span>. <br /><br />Les <span class=\"hps\">Drs</span>. <span class=\"hps\">Dag</span> <span class=\"hps\">Austbø</span> <span class=\"hps\">et Knut</span> <span class=\"hps\">Hove</span> <span class=\"hps\">sont les deux des</span> <span class=\"hps\">personnes clés</span> <span class=\"hps\">derrière le développement de</span> <span class=\"hpsatn\">PC-</span>Cheval. <span class=\"hps\">Leurs travaux de recherche</span> <span class=\"hps\">et leurs réseaux scientifiques internationaux</span> <span class=\"hps\">, sont la base de leurs données biologiques et des modèles informatiques</span> <span class=\"hps\">utilisés dans</span> <span class=\"hpsatn\">PC-</span>Horse.</span></i></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<div style=\"border: 1pt solid whitesmoke; padding: 0cm; background: none repeat scroll 0% 0% whitesmoke;\">\r\n<p><img alt=\"d3horse550\" src=\"images-joomla/stories/seasons/d3horse550.jpg\" height=\"413\" width=\"550\" /></p>\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal; background: none repeat scroll 0% 0% whitesmoke; vertical-align: top; padding: 0cm;\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\"><span class=\"hps\"></span></span><span class=\"hps\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\">La vitamine D</span></span><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\"> <span class=\"hps\">joue un rôle clé</span> <span class=\"hps\">dans la régulation des</span> <span class=\"hps\">réserves</span> <span class=\"hps\">de</span> <span class=\"hps\">calcium et de phosphore</span> <span class=\"hps\">dans le corps,</span> <span class=\"hps\">en contrôlant l\'absorption</span> <span class=\"hps\">de</span> <span class=\"hps\">ces minéraux</span> <span class=\"hps\">à partir de</span> <span class=\"hps\">l\'intestin. </span>Lors de<span class=\"hps\"> carence en</span> <span class=\"hps\">vitamine D</span> chez <span class=\"hps\">des jeunes chevaux, ceux-ci vont assimiler trop peu de</span> <span class=\"hps\">calcium</span> <span class=\"hps\">et de phosphore</span> <span class=\"hps\">pour permettre</span> <span class=\"hps\">la construction d’un squelette</span> <span class=\"hps\">bien</span> <span class=\"hps\">minéralisé</span> et en bonne <span class=\"hps\">santé</span>, <span class=\"hps\">même lorsque</span> <span class=\"hps\">la ration contient</span> <span class=\"hps\">des quantités suffisantes de ces minéraux</span>. Une carence très importante et longue, est la cause du rachitisme.<span class=\"hps\">.</span> <span class=\"hps\">En plus de ses</span> <span class=\"hps\">effets sur le métabolisme</span> <span class=\"hps\">minéral et osseux</span>, nous savons maintenant <span class=\"hps\">que la vitamine D</span> <span class=\"hps\">a également un rôle dans le bon fonctionnement</span> <span class=\"hps\">du système immunitaire</span> <span class=\"hps\">et de nombreuses autres fonctions cellulaires.</span> <span class=\"hps\">Avec les vitamines</span> <span class=\"hps\">A et E</span>, la vitamine D <span class=\"hps\">constituent</span> <span class=\"hps\">les</span> <span class=\"hps\">vitamines</span> <span class=\"hps\">liposolubles</span>. <span class=\"hps\">Comme la vitamine</span> <span class=\"hps\">D</span> <span class=\"hps\">est liposoluble</span>, la graisse corporelle <span class=\"hps\">peut stocker</span> <span class=\"hps\">la vitamine</span> <span class=\"hps\">D</span> <span class=\"hps\">pendant plusieurs mois.</span></span><span class=\"hps\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\"> <br /></span></span></p>\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal; background: none repeat scroll 0% 0% whitesmoke; vertical-align: top; padding: 0cm;\"><span class=\"hps\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\">Les végétux contiennent de</span></span><span> </span><span class=\"hps\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\">la vitamine&nbsp;D<sub>2</sub></span></span><span> </span><span class=\"hpsatn\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\">(</span></span><span>ergocalciférol), </span><span class=\"hps\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\">tandis que les animaux</span></span><span> </span><span class=\"hps\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\">produisent de la vitamine</span></span><span>&nbsp;</span><span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;\">D<sub>3</sub></span><span> </span><span class=\"hps\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\">(cholécalciférol</span></span><span>). </span><span class=\"hps\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\">Les deux</span></span><span> </span><span class=\"hps\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\">formes de vitamine D</span></span><span> </span><span class=\"hps\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\">sont efficaces</span></span><span> </span><span class=\"hps\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\">chez les mammifères</span></span><span>, </span><span class=\"hps\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\">et c\'est pourquoi nous</span></span><span> </span><span class=\"hps\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\">utilisons le terme</span></span><span> </span><span class=\"hpsatn\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\">générique de «</span></span><span>vitamine D» en parlant </span><span class=\"hps\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\">conjointement</span></span><span> </span><span class=\"hps\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\">des</span></span><span> </span><span class=\"hps\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\">deux formes</span></span><span>. </span><span class=\"hps\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\">La vitamine D est</span></span><span> </span><span class=\"hps\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\">convertie en sa forme</span></span><span> </span><span class=\"hps\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\">biologiquement active</span></span><span> </span><span class=\"hps\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\">1,25 (OH</span></span><span>) 2 </span><span class=\"hps\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\">D</span></span><span> </span><span class=\"hps\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\">par des processus chimiques , qui étape après étape, lui permettront d’</span></span><span> </span><span class=\"hps\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\">exercer ses effets</span></span><span> </span><span class=\"hps\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\">bilogiques sur l’animal.</span></span></p>\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal; background: none repeat scroll 0% 0% whitesmoke; vertical-align: top; padding: 0cm;\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\">La Vitamine D3 est synthétisée dans la peau des mammifères pendant l\'exposition au soleil. Les chevaux qui vivent à l\'extérieur fabriquent des quantités adéquates de vitamine D pendant l\'été, et peuvent constituer des réserves pour plusieurs mois. Cependant dans les régions où les hivers sont longs et peu ensoleillés (Europe du Nord, Scandinavie), ces réserves ne dureront pas assez longtemps, et il est important que les besoins en vitamine D soient couverts par l\'alimentation. <br /></span></p>\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal; background: none repeat scroll 0% 0% whitesmoke; vertical-align: top; padding: 0cm;\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\">La teneur en vitamine D dans un aliment est généralement exprimée en unités internationales (UI). Une unité internationale équivaut à 25 nanogrammes de vitamine D. Les recommendations du NRC 2007 sont un apport minimal de 6,6 UI par kg de poids vif pour les chevaux adultes quel que soit le niveau d\'exercice de gestation ou de lactation. Des besoins plus élevés sont définis pour les jeunes chevaux en croissance. À l\'âge de 0-6 mois NRC recommande 22,2 UI par kg de poids vif, le besoin diminuant ensuite avec l\'âge pour atteindre 13,7 UI par kg de poids vif vers 19-24 mois. Il est important de noter que ces recommandations sont les doses minimales requises de vitamine D. Dans PC-Horse, nous avons augmenté les besoins d\'environ 20% afin d\'avoir une marge de sécurité dans les situations où le cheval est peut soumis à l’ensoleillement.</span></p>\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal; background: none repeat scroll 0% 0% whitesmoke; vertical-align: top; padding: 0cm;\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\">La plupart des plantes herbacées et les céréales contiennent relativement peu de vitamine D lors de la récolte. Comme mentionné précédemment, la lumière directe du soleil va initier des réactions photochimiques qui augmentent la teneur en vitamine D. Si l\'herbe est séchée au soleil après la coupe, le foin récolté contiendra environ 1000 UI / kg de vitamine D. Dans l’enrubannage avec une teneur en matière sèche de 60% on peut s\'attendre à une teneur moyenne en vitamine D de 500-800 UI par kg de matière sèche. Cependant ces valeurs sont, variables et peuvent être affectées par les conditions météorologiques pendant le séchage, le nombre de fois que le foin a été retourné avant d\'être sec et la longueur de la période de séchage. La teneur en vitamine D dans le foin et l’enrubannagee diminue au fur et à mesure du temps de stockage.</span></p>\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal; background: none repeat scroll 0% 0% whitesmoke; vertical-align: top; padding: 0cm;\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial; color: #333333;\">La plupart des aliments concentrés pour chevaux contient de la Vitamine&nbsp;<span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;\">D<sub>3</sub></span> ajoutée généralement aux doses d\'environ 800-1200 UI par kg. De nombreux compléments minéraux et vitaminés contiennent de la vitamine <span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;\">D<sub>3</sub></span>, et les dosages varient considérablement. <span class=\"hps\">La vitamine D</span> <span class=\"hps\">est toxique</span> <span class=\"hps\">en grandes quantités et</span> <span class=\"hps\">peut provoquer des troubles</span> <span class=\"hps\">graves du</span> <span class=\"hps\">métabolisme du calcium et</span> <span class=\"hps\">du phosphore.</span> <span class=\"hps\">Dans le programme</span> <span class=\"hpsatn\">PC-</span>Cheval, vous obtiendrez <span class=\"hps\">un message d\'avertissement</span> <span class=\"hps\">lorsque l\'apport</span> <span class=\"hps\">en vitamine D est</span> <span class=\"hps\">nettement plus grand que</span> <span class=\"hps\">ce dont le cheval</span> <span class=\"hps\">a besoin.</span> <span class=\"hps\">Habituellement, cela prend</span> <span class=\"hps\">un certain temps,</span> <span class=\"hps\">généralement</span> des <span class=\"hps\">mois d’ apport excessif,</span> <span class=\"hps\">avant que les symptômes</span> <span class=\"hps\">d\'intoxication</span> <span class=\"hps\">apparaissent</span>.</span><span style=\"font-size: 8pt; font-family: Arial; color: #888888;\"></span></p>\r\n</div>','',1,81,'2013-03-21 09:44:13',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,20,'','La vitamine D joue un rôle clé dans la régulation des réserves de calcium et de phosphore dans le corps, en contrôlant l\'absorption de ces minéraux à partir de l\'intestin. Lors de carence en vitamine D chez des jeunes chevaux, ceux-ci vont assimiler trop peu de calcium et de phosphore pour permettre la construction d’un squelette bien minéralisé et en bonne santé, même lorsque la ration contient des quantités suffisantes de ces minéraux. Une carence très importante et longue, est la cause du rachitisme.. En plus de ses effets sur le métabolisme minéral et osseux, nous savons maintenant que la vitamine D a également un rôle dans le bon fonctionnement du système immunitaire et de nombreuses autres fonctions cellulaires. Avec les vitamines A et E, la vitamine D constituent les vitamines liposolubles. Comme la vitamine D est liposoluble, la graisse corporelle peut stocker la vitamine D pendant plusieurs mois.',1,2321,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(3040,3118,'April 2013 - Vitamin D i hestens fôr','april201339791','<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p><em><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\">Denne temaartikkelen fokuserer på D-vitamin. Hestens D-vitaminbehov, ulike fôrtypers bidrag til D-vitamin innholdet i rasjonen, og tap av vitamin D fra fôr ved lagring diskuteres. Artikkelen er skrevet av førsteamanuensis Dag Austbø ved Universitetet for miljø og biovitenskap.</span></em><span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;\"> <br /><br /><em><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\">Dag Austbø og Knut Hove er to av nøkkelpersonene bak utviklingen av PC-Horse. Deres vitenskapelige arbeid og internasjonale nettverk bidrar til at programmets faktaopplysninger og beregningsmodeller står på et etablert vitenskapelig grunn.</span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p style=\"line-height: 150%;\"><span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;\">Vitamin D har en nøkkelrolle i reguleringen av kalsium og fosforinnholdet i kroppen ved å kontrollere absorpsjonen av disse mineralene fra tarmen. Ved mangel på vitamin D vil unge hester absorbere for lite kalsium og fosfor til å bygge sterke knokler, selv om rasjonen inneholder tilstrekkelige mengder av mineralene. Vi får da utviklet sykdommen rakitt. I tillegg til virkningene på mineralomsetningen og skjelettet, vet vi nå at vitamin D har betyning for normale funksjoner i immunsystemet og i en rekke andre celletyper. Vitamin D utgjør sammen med A og E de fettløselige vitaminene. Kroppens fettvev kan lagre vitamin D for flere måneders forbruk. </span></p>\r\n<p style=\"line-height: 150%;\"><span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;\"><img alt=\"d3horse550\" src=\"images-joomla/stories/seasons/d3horse550.jpg\" height=\"413\" width=\"550\" /></span></p>\r\n<p style=\"line-height: 150%;\"><span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;\">I planter dannes Vitamin D<sub>2 </sub> (ergocalciferol), og i dyr Vitamin D<sub>3</sub> (cholecalciferol). Begge formene av vitamin D er virksomme hos pattedyr, og vi bruker derfor fellesbetegnelsen «Vitamin D». Ved påvirkning av sollys dannes vitamin D<sub>3</sub> i huden. Hester som er mye ute vil derfor ha rikelig av vitaminet i sommerhalvåret. Siden vitaminet lagres i fettvev kan hestene etter en beitesommer ha lagre av vitaminet som dekker behovet i flere måneder. I områder med lang vinter og lite sollys (Nord Europa, Skandinavia) er det spesielt viktig at behovet for vitamin D sikres gjennom vinteren. Vitamin D omdannes til den biologisk aktive formen 1,25 (OH)<sub>2</sub> D gjennom flere trinn før det har sine virkninger i kroppen.</span></p>\r\n<p style=\"line-height: 150%;\"><span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;\">Mengden av vitamin D uttrykkes vanligvis i internasjonale enheter (IU). En internasjonal enhet tilsvarer 25 nanogram av vitaminet. NRC 2007 definerer et minimumsbehov for vitamin D på 6,6 IU per kg kroppsvekt for alle voksne hester uavhengig av trening, drektighet eller laktasjon. Til unghester er behovet satt høyere. Ved alder 0-6 måneder anbefales 22,2 IU per kg kroppsvekt. Behovet avtar trinnvis med alderen til 13,7 IU per kg kroppsvekt ved 19-24 måneder. Det er viktig å være klar over at disse beregningene angir minimumsbehovene for vitamin D. I PC-Horse har vi derfor økt behovene med ca 20% for å ha en sikkerhetsmargin blant annet i situasjoner der hesten får lite sollys.</span></p>\r\n<p style=\"line-height: 150%;\"><span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;\">De vanligste naturlige fôrtypene vi gir hesten inneholder relativt lite vitamin D. Et unntak er soltørket høy som inneholder rundt 1000 IU vitamin D per kg. I fortørket høysilasje med tørrstoff over 60% kan vi gjennomsnittlig regne med et D-vitamin innhold på 500-800 IU per kg tørrstoff. Verdiene er imidlertid variable, og påvirkes av været i tørkeperioden, antall ganger graset ble snudd under tørkingen og hvor lenge det ble tørket. Innholdet av vitamin D i høy og høysilasje avtar ved lagring. </span></p>\r\n<p style=\"line-height: 150%;\"><span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;\">De aller fleste kraftfôrblandinger til hest er tilsatt vitamin D<sub>3</sub>, vanligvis i mengder rundt 800-1200 IU per kg. Mange tilskuddsfôr inneholder vitamin D<sub>3</sub>, og her kan mengdene variere mye. Vitamin D er toksisk i store mengder, og kan gi alvorlige forstyrrelser i mineralstoffskiftet. I PC-Horse programmet får du en advarsel når inntaket av vitamin D er klart større enn det hesten har behov for. Vanligvis tar det lang tid (måneder) med for stort inntak før symptomer på forgiftning viser deg. </span></p>','',1,81,'2013-03-21 09:44:13',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,20,'','Vitamin D har en nøkkelrolle i reguleringen av kalsium og fosforinnholdet i kroppen ved å kontrollere absorpsjonen av disse mineralene fra tarmen. Ved mangel på vitamin D vil unge hester absorbere for lite kalsium og fosfor til å bygge sterke knokler, selv om rasjonen inneholder tilstrekkelige mengder av mineralene. Vi får da utviklet sykdommen rakitt. I tillegg til virkningene på mineralomsetningen og skjelettet, vet vi nå at vitamin D har betyning for normale funksjoner i immunsystemet og i en rekke andre celletyper. Vitamin D utgjør sammen med A og E de fettløselige vitaminene. Kroppens fettvev kan lagre vitamin D for flere måneders forbruk.',1,2321,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3041,3119,'April 2013 - Vitamin D i hestens fôr','april201339050','<p style=\"line-height: 150%;\">&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p><em>Denne temaartikkelen fokuserer på D-vitamin. Hestens D-vitaminbehov, ulike fôrtypers bidrag til D-vitamin innholdet i rasjonen, og tap av vitamin D fra fôr ved lagring diskuteres. Artikkelen er skrevet av førsteamanuensis Dag Austbø ved Universitetet for miljø og biovitenskap.</em><span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;\"> <em>Dag Austbø og Knut Hove er to av nøkkelpersonene bak utviklingen av PC-Horse. Deres vitenskapelige arbeid og internasjonale nettverk bidrar til at programmets faktaopplysninger og beregningsmodeller står på et etablert vitenskapelig grunn.</em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p style=\"line-height: 150%;\"><span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;\">Vitamin D har en nøkkelrolle i reguleringen av kalsium og fosforinnholdet i kroppen ved å kontrollere absorpsjonen av disse mineralene fra tarmen. Ved mangel på vitamin D vil unge hester absorbere for lite kalsium og fosfor til å bygge sterke knokler, selv om rasjonen inneholder tilstrekkelige mengder av mineralene. Vi får da utviklet sykdommen rakitt. I tillegg til virkningene på mineralomsetningen og skjelettet, vet vi nå at vitamin D har betyning for normale funksjoner i immunsystemet og i en rekke andre celletyper. Vitamin D utgjør sammen med A og E de fettløselige vitaminene. Kroppens fettvev kan lagre vitamin D for flere måneders forbruk. </span></p>\r\n<p style=\"line-height: 150%;\"><span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;\"><img alt=\"d3horse550\" src=\"images-joomla/stories/seasons/d3horse550.jpg\" height=\"413\" width=\"550\" /></span></p>\r\n<p style=\"line-height: 150%;\"><span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;\">I planter dannes Vitamin D<sub>2 </sub> (ergocalciferol), og i dyr Vitamin D<sub>3</sub> (cholecalciferol). Begge formene av vitamin D er virksomme hos pattedyr, og vi bruker derfor fellesbetegnelsen «Vitamin D». Ved påvirkning av sollys dannes vitamin D<sub>3</sub> i huden. Hester som er mye ute vil derfor ha rikelig av vitaminet i sommerhalvåret. Siden vitaminet lagres i fettvev kan hestene etter en beitesommer ha lagre av vitaminet som dekker behovet i flere måneder. I områder med lang vinter og lite sollys (Nord Europa, Skandinavia) er det spesielt viktig at behovet for vitamin D sikres gjennom vinteren. Vitamin D omdannes til den biologisk aktive formen 1,25 (OH)<sub>2</sub> D gjennom flere trinn før det har sine virkninger i kroppen.</span></p>\r\n<p style=\"line-height: 150%;\"><span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;\">Mengden av vitamin D uttrykkes vanligvis i internasjonale enheter (IU). En internasjonal enhet tilsvarer 25 nanogram av vitaminet. NRC 2007 definerer et minimumsbehov for vitamin D på 6,6 IU per kg kroppsvekt for alle voksne hester uavhengig av trening, drektighet eller laktasjon. Til unghester er behovet satt høyere. Ved alder 0-6 måneder anbefales 22,2 IU per kg kroppsvekt. Behovet avtar trinnvis med alderen til 13,7 IU per kg kroppsvekt ved 19-24 måneder. Det er viktig å være klar over at disse beregningene angir minimumsbehovene for vitamin D. I PC-Horse har vi derfor økt behovene med ca 20% for å ha en sikkerhetsmargin blant annet i situasjoner der hesten får lite sollys.</span></p>\r\n<p style=\"line-height: 150%;\"><span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;\">De vanligste naturlige fôrtypene vi gir hesten inneholder relativt lite vitamin D. Et unntak er soltørket høy som inneholder rundt 1000 IU vitamin D per kg. I fortørket høysilasje med tørrstoff over 60% kan vi gjennomsnittlig regne med et D-vitamin innhold på 500-800 IU per kg tørrstoff. Verdiene er imidlertid variable, og påvirkes av været i tørkeperioden, antall ganger graset ble snudd under tørkingen og hvor lenge det ble tørket. Innholdet av vitamin D i høy og høysilasje avtar ved lagring. </span></p>\r\n<p style=\"line-height: 150%;\"><span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;\">De aller fleste kraftfôrblandinger til hest er tilsatt vitamin D<sub>3</sub>, vanligvis i mengder rundt 800-1200 IU per kg. Mange tilskuddsfôr inneholder vitamin D<sub>3</sub>, og her kan mengdene variere mye. Vitamin D er toksisk i store mengder, og kan gi alvorlige forstyrrelser i mineralstoffskiftet. I PC-Horse programmet får du en advarsel når inntaket av vitamin D er klart større enn det hesten har behov for. Vanligvis tar det lang tid (måneder) med for stort inntak før symptomer på forgiftning viser deg. </span></p>','',1,81,'2013-03-21 09:44:13',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-03-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,20,'','',1,2321,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3042,3120,'April 2013 - Vitamin D i hästens foder','april201350405','<hr />\r\n<p><em>Denna artikeln fokuserar på D-vitaminer&nbsp;Hästens D-vitaminbehov, olika fodertypers bidrag till D-vitamin innehållet i dagsgivan och förluster av vitaminet i foder vid lagring. Artikeln är i original skriven av försteamanuensen Dr Dag Ausbø vid Universitet for miljø og biovitenskap i Norge.<span style=\"line-height: 115%;\"><br /></span></em></p>\r\n<p><em><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><span style=\"line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.</span></span></em></p>\r\n<hr />\r\n<p style=\"line-height: 150%;\">&nbsp;<span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;\">Vitamin D spelar en nyckelroll vid regleringen av kalsium och fosfor i kroppen när det handlar om att kontrollera upptaget av dessa mineraler i tarmen. Vid brist på vitamin D tar unga hästar upp för lite kalsium och fosfor för att deras ben ska bli tillräckligt starka. Och det gäller även om dagsransonen innehåller tillräckliga mängder av dessa mineraler. Det som händer är att sjukdomen <em>rakitis </em>utvecklas. Utöver denna påverkan på mineralomsättningen i skellettet, vet man numera dessutom att vitamin D har betydelse för normala funktioner i immunsystemet och en hel rad av andra celltyper. Vitamin D utgör tillsammans med A och E gruppen fettlösliga vitaminer. Krtoppen fettvävnad kan lagra vitamin D för flera månaders behov.<br /></span></p>\r\n<p style=\"line-height: 150%;\"><span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;\"><img alt=\"d3horse550\" src=\"images-joomla/stories/seasons/d3horse550.jpg\" height=\"413\" width=\"550\" /></span></p>\r\n<p style=\"line-height: 150%;\"><span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;\">&nbsp;I växter skapas Vitamin <span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;\">D<sub>2 </sub> (ergocalciferol),</span> i djur Vitamin D<sub>3</sub> (cholecalciferol).Bägge formerna av vitamin D är verksamma hos däggdjur, och vi använder därför samlingsbeteckningen \"Vitamin D\". I solljus skapas <span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;\">vitamin D<sub>3</sub> i huden.</span> Hästar som går mycket ute får därför rikligt av vitaminet under sommarhalvåret. När vitaminet lagras i fettvävnaden kan hästen efter betessäsongen ha skaffat sig ett förråd av vitaminer som täcker behovet i flera månader. I områden med lång vinter och lite solljus (Nordeuropa och Skandinavien) är det speciellt viktigt att behovet av vitamin D säkerställs under vintern. Vitamin D omskapas till den biologiskt aktiva formen&nbsp;<span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;\">1,25 (OH)<sub>2</sub> D</span> genom flera steg innan det blir verksamt i kroppen. <br /></span></p>\r\n<p style=\"line-height: 150%;\"><span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;\">Mängden vitamin D uttryckes vanligen i interrnationella enheter (IE eller IU). En IE motsvarar 25 nanogram av vitaminet. NCR 2007 definierar ett minimumbehov för vitamin D på 6,6 IE per kilo kroppsvikt för alla vuxna hästar oberoende av träning, dräktighet eller digivning. För unghästar är behovet satt högre. I åldern 0-6 månader rekommenderas 22,2 IE per kg kroppsvikt. Behovet avtar stegvis med åldern till 13,7 IE per kg kroppsvikt vid 19-24 månader. Viktigt att notera är att dessa beräkningar anger minimibehovet av vitamin D. I PC-Horse har vi därför ökat behoven med ca 20% för att ha en säkerhetsmarginal bland annat i situationer då hästen får för lite solljus.<br /></span></p>\r\n<p style=\"line-height: 150%;\"><span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;\">De vanligaste fodertyperna som ges till hästar innehåller relativt lite vitamin D. Ett undantag gäller för soltorkat hö som innehåller kring 1000 IE vitamin D per kg. I förtorkat hösilage med TS över 60% kan man genomsnittligt räkna med att Vitamin D innehållet ligger på 500-800 IE per kg torrsubstans (TS). Värtdena varierar emellertid, och påverkas av vädret under torkningstiden, antal gånger gräset vänts och hur länge det fått torka. Innehållet av vitamin D i hö och hösilage avtar vid lagring.<br /></span></p>\r\n<p style=\"line-height: 150%;\"><span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;\">&nbsp;De allra flesta kraftfoderblandningar har tillsats vitamin <span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;\">D<sub>3</sub>, </span>vanligen i mängder kring 800-1200 IE per kg. Många tillskottsfoder innehåller även vitamin <span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;\">D<sub>3</sub>, </span>men här kan mängderna variera stort. Vitamin D är giftigt i stora mängder, och kan ge allvarliga störningar i <span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"sv\"><span class=\"hps\">mineralmetabolismen</span></span>. I PC-Horse programmet får du en varning när intaget av vitamin D tydligt är större än vad hästen har behov för. Vanligen tar det lång tid (månader) med överdosering innan symptom på förgiftning visar sig.<br /></span></p>','',1,81,'2013-03-21 09:44:13',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-03-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,20,'','',1,2321,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3043,3121,'Näringsämnen i PC-Horse','nutrientsinpchorse36602','<p><strong>Antalet</strong> näringsämnen som visas i programmets foderlistor och rapporter skiljer sig mellan de olika versionerna. Utöver detta redovisas kvoter* i foderstaten i respektive programversion.</p>\r\n<p>\r\n<table>\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>NÄRINGSÄMNEN</td>\r\n<td>&nbsp;MINI</td>\r\n<td>&nbsp;STD</td>\r\n<td>&nbsp;PRO</td>\r\n<td>KONS</td>\r\n<td>SKOLA</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;Energi</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;Smältbart råprotein</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;Lysin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Kalcium</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Fosfor</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Magnesium</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Natrium</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Järn</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Koppar</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Mangan</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Zink</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Selén</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Cobolt</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Jod</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Kalium</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Klor</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Svavel</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>A-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>D-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>E-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>B1-vitatin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>B2-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>B6-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>B12-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Niacin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Folinsyra</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>C-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Biotin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Fiber</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Stärkelse</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Fett</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Socker</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"text-align: center;\" rowspan=\"1\" colspan=\"6\">KVOTER VISAS I FODERSTATEN</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Kalcium/Fosfor</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Smb råprotein/energi</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Zink/koppar</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Kation-Anion-balansen</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n</p>','',1,83,'2013-04-09 07:32:50',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-04-09 07:32:50','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,1,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3044,3122,'Näringsämnen i PC-Horse','nutrientsinpchorse11752','<p><strong>Antalet</strong> näringsämnen som visas i programmets foderlistor och rapporter skiljer sig mellan de olika versionerna. Utöver detta redovisas kvoter* i foderstaten i respektive programversion.</p>\r\n<p>\r\n<table>\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>NÄRINGSÄMNEN</td>\r\n<td>&nbsp;MINI</td>\r\n<td>&nbsp;STD</td>\r\n<td>&nbsp;PRO</td>\r\n<td>KONS</td>\r\n<td>SKOLA</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;Energi</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;Smältbart råprotein</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;Lysin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Kalcium</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Fosfor</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Magnesium</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Natrium</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Järn</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Koppar</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Mangan</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Zink</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Selén</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Cobolt</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Jod</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Kalium</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Klor</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Svavel</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>A-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>D-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>E-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>B1-vitatin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>B2-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>B6-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>B12-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Niacin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Folinsyra</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>C-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Biotin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Fiber</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Stärkelse</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Fett</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Socker</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"text-align: center;\" rowspan=\"1\" colspan=\"6\">KVOTER VISAS I FODERSTATEN</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Kalcium/Fosfor</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Smb råprotein/energi</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Zink/koppar</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Kation-Anion-balansen</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n</p>','',1,83,'2013-04-09 07:32:50',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-04-09 07:32:50','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,1,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3045,3123,'Näringsämnen i PC-Horse','nutrientsinpchorse88989','<p><strong>Antalet</strong> näringsämnen som visas i programmets foderlistor och rapporter skiljer sig mellan de olika versionerna. Utöver detta redovisas kvoter* i foderstaten i respektive programversion.</p>\r\n<p>\r\n<table>\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>NÄRINGSÄMNEN</td>\r\n<td>&nbsp;MINI</td>\r\n<td>&nbsp;STD</td>\r\n<td>&nbsp;PRO</td>\r\n<td>KONS</td>\r\n<td>SKOLA</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;Energi</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;Smältbart råprotein</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;Lysin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Kalcium</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Fosfor</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Magnesium</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Natrium</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Järn</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Koppar</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Mangan</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Zink</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Selén</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Cobolt</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Jod</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Kalium</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Klor</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Svavel</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>A-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>D-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>E-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>B1-vitatin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>B2-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>B6-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>B12-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Niacin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Folinsyra</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>C-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Biotin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Fiber</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Stärkelse</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Fett</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Socker</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"text-align: center;\" rowspan=\"1\" colspan=\"6\">KVOTER VISAS I FODERSTATEN</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Kalcium/Fosfor</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Smb råprotein/energi</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Zink/koppar</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Kation-Anion-balansen</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n</p>','',1,83,'2013-04-09 07:32:50',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-04-09 07:32:50','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,1,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3046,3124,'Näringsämnen i PC-Horse','nutrientsinpchorse75003','<p><strong>Antalet</strong> näringsämnen som visas i programmets foderlistor och rapporter skiljer sig mellan de olika versionerna. Utöver detta redovisas kvoter* i foderstaten i respektive programversion.</p>\r\n<p>\r\n<table>\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>NÄRINGSÄMNEN</td>\r\n<td>&nbsp;MINI</td>\r\n<td>&nbsp;STD</td>\r\n<td>&nbsp;PRO</td>\r\n<td>KONS</td>\r\n<td>SKOLA</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;Energi</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;Smältbart råprotein</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;Lysin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Kalcium</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Fosfor</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Magnesium</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Natrium</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Järn</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Koppar</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Mangan</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Zink</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Selén</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Cobolt</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Jod</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Kalium</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Klor</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Svavel</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>A-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>D-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>E-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>B1-vitatin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>B2-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>B6-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>B12-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Niacin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Folinsyra</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>C-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Biotin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Fiber</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Stärkelse</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Fett</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Socker</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"text-align: center;\" rowspan=\"1\" colspan=\"6\">KVOTER VISAS I FODERSTATEN</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Kalcium/Fosfor</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Smb råprotein/energi</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Zink/koppar</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Kation-Anion-balansen</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n</p>','',1,83,'2013-04-09 07:32:50',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-04-09 07:32:50','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,1,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3047,3125,'Näringsämnen i PC-Horse','nutrientsinpchorse73944','<p><strong>Antalet</strong> näringsämnen som visas i programmets foderlistor och rapporter skiljer sig mellan de olika versionerna. Utöver detta redovisas kvoter* i foderstaten i respektive programversion.</p>\r\n<p>\r\n<table>\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>NÄRINGSÄMNEN</td>\r\n<td>&nbsp;MINI</td>\r\n<td>&nbsp;STD</td>\r\n<td>&nbsp;PRO</td>\r\n<td>KONS</td>\r\n<td>SKOLA</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;Energi</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;Smältbart råprotein</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;Lysin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Kalcium</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Fosfor</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Magnesium</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Natrium</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Järn</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Koppar</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Mangan</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Zink</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Selén</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Cobolt</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Jod</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Kalium</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Klor</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Svavel</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>A-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>D-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>E-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>B1-vitatin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>B2-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>B6-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>B12-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Niacin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Folinsyra</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>C-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Biotin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Fiber</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Stärkelse</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Fett</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Socker</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"text-align: center;\" rowspan=\"1\" colspan=\"6\">KVOTER VISAS I FODERSTATEN</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Kalcium/Fosfor</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Smb råprotein/energi</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Zink/koppar</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Kation-Anion-balansen</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n</p>','',1,83,'2013-04-09 07:32:50',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-04-09 07:32:50','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,1,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3048,3126,'Näringsämnen i PC-Horse','nutrientsinpchorse13204','<p><strong>Antalet</strong> näringsämnen som visas i programmets foderlistor och rapporter skiljer sig mellan de olika versionerna. Utöver detta redovisas kvoter* i foderstaten i respektive programversion.</p>\r\n<p>\r\n<table>\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>NÄRINGSÄMNEN</td>\r\n<td>&nbsp;MINI</td>\r\n<td>&nbsp;STD</td>\r\n<td>&nbsp;PRO</td>\r\n<td>KONS</td>\r\n<td>SKOLA</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;Energi</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;Smältbart råprotein</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;Lysin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Kalcium</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Fosfor</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Magnesium</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Natrium</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Järn</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Koppar</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Mangan</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Zink</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Selén</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Cobolt</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Jod</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Kalium</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Klor</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Svavel</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>A-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>D-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>E-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>B1-vitatin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>B2-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>B6-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>B12-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Niacin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Folinsyra</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>C-vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Biotin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Fiber</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Stärkelse</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Fett</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Socker</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"text-align: center;\" rowspan=\"1\" colspan=\"6\">KVOTER VISAS I FODERSTATEN</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Kalcium/Fosfor</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Smb råprotein/energi</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Zink/koppar</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Kation-Anion-balansen</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">&nbsp;X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">X</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n</p>','',1,83,'2013-04-09 07:32:50',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-04-09 07:32:50','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,1,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3049,3127,'Foderstat - passa på nu','campaign53576','<p>Missa inte detta gyllne tillfälle att själv kunna göra Dina egna foderstater med Europas ledande foderstatsprogram PC-Horse - dessutom till ett extra bra pris.</p>\r\n<p>1. Ladda ner programmet från vår hemsida <strong><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=60:newversion&amp;catid=13:nedladdning&amp;Itemid=339\">här</a>.</strong></p>\r\n<p>Beställ därefter aktiveringslicensen inifrån programmet till 25% rabatterat pris genom att skriva in nedanstående kampanjkod i rabattfältet när Du fyller i beställningen.</p>\r\n<p><img style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" alt=\"46-ticket A13S\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-ticket_A13S.jpg\" /></p>\r\n<p><strong>Välkommen att prova PC-Horse!</strong></p>\r\n<p>OBS. Erbjudandet gäller endast vid nyköp fram till den 30 april 2013.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',0,2,'2013-04-11 12:56:07',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-04-11 12:56:07','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,2,'','',1,78,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3050,3128,'Foderstat - passa på nu','campaign96279','<p>Missa inte detta gyllne tillfälle att själv kunna göra Dina egna foderstater med Europas ledande foderstatsprogram PC-Horse - dessutom till ett extra bra pris.</p>\r\n<p>1. Ladda ner programmet från vår hemsida <strong><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=60:newversion&amp;catid=13:nedladdning&amp;Itemid=339\">här</a>.</strong></p>\r\n<p>Beställ därefter aktiveringslicensen inifrån programmet till 25% rabatterat pris genom att skriva in nedanstående kampanjkod i rabattfältet när Du fyller i beställningen.</p>\r\n<p><img style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" alt=\"46-ticket A13S\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-ticket_A13S.jpg\" /></p>\r\n<p><strong>Välkommen att prova PC-Horse!</strong></p>\r\n<p>OBS. Erbjudandet gäller endast vid nyköp fram till den 30 april 2013.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',0,2,'2013-04-11 12:56:07',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-04-11 12:56:07','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,2,'','',1,78,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3051,3129,'Foderstat - passa på nu','campaign49371','<p>Missa inte detta gyllne tillfälle att själv kunna göra Dina egna foderstater med Europas ledande foderstatsprogram PC-Horse - dessutom till ett extra bra pris.</p>\r\n<p>1. Ladda ner programmet från vår hemsida <strong><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=60:newversion&amp;catid=13:nedladdning&amp;Itemid=339\">här</a>.</strong></p>\r\n<p>Beställ därefter aktiveringslicensen inifrån programmet till 25% rabatterat pris genom att skriva in nedanstående kampanjkod i rabattfältet när Du fyller i beställningen.</p>\r\n<p><img style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" alt=\"46-ticket A13S\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-ticket_A13S.jpg\" /></p>\r\n<p><strong>Välkommen att prova PC-Horse!</strong></p>\r\n<p>OBS. Erbjudandet gäller endast vid nyköp fram till den 30 april 2013.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',0,2,'2013-04-11 12:56:07',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-04-11 12:56:07','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,2,'','',1,78,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3052,3130,'Fôrplan til hesten din – pass på nå!','campaign66024','<p style=\"text-align: center;\"><span style=\"font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><span style=\"font-size: 11pt;\">Gå ikke glipp av denne gylne anledningen til selv å kunne beregne dine egne fôrrasjoner med Europas ledende fôrplan program PC-Horse – og dette til ekstra lav pris.<br /> &nbsp;<br /> 1. &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Last ned programmet fra vår hjemmeside <b><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=60:newversion&amp;catid=13:nedladdning&amp;Itemid=339\">her</a>.<br /> </b><br /> 2. &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Bestill deretter din lisens fra inni programmet til 25% rabatt ved å skrive kampanjekoden nedenfor inn i rabattfeltet når du fyller inn bestillingen.<br /> <br /> &nbsp;<img alt=\"47-ticket A13N\" src=\"images-joomla/stories/47-images/47-ticket_A13N.jpg\" height=\"157\" width=\"321\" /><br /> <b>Velkommen til å prøve PC-Horse! <br /> </b> &nbsp;<br /> OBS. Tilbudet gjelder bare ved nykjøp fram til den 30. april 2013.</span></span></p>','',0,2,'2013-04-11 12:56:07',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-04-11 12:56:07','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,2,'PC-Horse','Gå ikke glipp av denne gylne anledningen til selv å kunne beregne dine egne fôrrasjoner med Europas ledende fôrplan program PC-Horse – og dette til ekstra lav pris.',1,78,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3053,3131,'Foderstat - passa på nu','campaign17187','<p>Missa inte detta gyllne tillfälle att själv kunna göra Dina egna foderstater med Europas ledande foderstatsprogram PC-Horse - dessutom till ett extra bra pris.</p>\r\n<p>1. Ladda ner programmet från vår hemsida <strong><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=60:newversion&amp;catid=13:nedladdning&amp;Itemid=339\">här</a>.</strong></p>\r\n<p>Beställ därefter aktiveringslicensen inifrån programmet till 25% rabatterat pris genom att skriva in nedanstående kampanjkod i rabattfältet när Du fyller i beställningen.</p>\r\n<p><img style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" alt=\"46-ticket A13S\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-ticket_A13S.jpg\" /></p>\r\n<p><strong>Välkommen att prova PC-Horse!</strong></p>\r\n<p>OBS. Erbjudandet gäller endast vid nyköp fram till den 30 april 2013.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',0,2,'2013-04-11 12:56:07',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-04-11 12:56:07','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,2,'','',1,78,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3054,3132,'Foderstat - passa på nu','campaign11111','<p>Missa inte detta gyllne tillfälle att göra Dina egna foderstater med Europas ledande foderstatsprogram PC-Horse - det enda foderstatsprogrammet med kompletta foderanalyser inlagda - dessutom till ett extra bra pris.</p>\r\n<p>1. Ladda ner programmet och installera det på din dator från vår hemsida <strong><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=60:newversion&amp;catid=13:nedladdning&amp;Itemid=339\">här</a>.</strong></p>\r\n<p>Beställ därefter aktiveringslicensen inifrån programmet till 25% rabatterat pris genom att skriva in nedanstående kampanjkod i rabattfältet när Du fyller i beställningen.</p>\r\n<p><img style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" alt=\"46-ticket A13S\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-ticket_A13S.jpg\" /></p>\r\n<p style=\"text-align: center;\"><strong>Välkommen att prova PC-Horse!</strong></p>\r\n<p style=\"text-align: center;\">OBS. Erbjudandet gäller endast vid nyköp fram till den 30 april 2013.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',0,2,'2013-04-11 12:56:07',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-04-11 12:56:07','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,2,'kampanj på PC-Horse','Missa inte detta gyllne tillfälle att själv kunna göra Dina egna foderstater med Europas ledande foderstatsprogram PC-Horse - dessutom till ett extra bra pris.\r\n\r\n1. Ladda ner programmet från vår hemsida här.\r\n\r\nBeställ därefter aktiveringslicensen inifrån programmet till 25% rabatterat pris genom att skriva in nedanstående kampanjkod i rabattfältet när Du fyller i beställningen.',1,78,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3055,3133,'Maj 2013 - Gør hestene og markerne klar til græsningssæsonen','may201322259','<hr />\r\n<p><em>Denne artikel fokuserer på overgangen fra vinterfodring til græsning som kan give en række problemer hvis den ikke bliver forberedt rigtigt. Artiklen er skrevet af førsteamanuensis Dr. Dag Austbø ved Universitetet for miljø og biovitenskap (UMB) på Ås, Norge</em></p>\r\n<p><em>Dag Austbø og professor Knut Hove er to af nøglepersonerne bag udviklingen af PC-Horse. Deres videnskabelige arbejde og internationale netværk sikrer at programmets faktaoplysninger og beregningsmodeller står på sikkert videnskapeæigt grundlag.<hr /></em></p>\r\n<p><img alt=\"foal-diar\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foal-diar.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"bete\" src=\"images-joomla/stories/seasons/bete.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" />&nbsp;</p>\r\n<p><strong>Efter en lang vinter er det ved at være tiden at få hestene på græs igen</strong>.&nbsp; Overgangen fra vinterfodring til græsning kan dog også give en række problemer hvis den ikke bliver forberedt rigtigt.</p>\r\n<p>En langsom overgang fra staldfodring til afgræsning er helt afgørende. I denne overgangsperiode, hvor hesten kun ganske gradvist får adgang til mere og mere græs, fortsætter man med vinterfoderrationen, særligt stråfoderet, så bakterie­floraen i hestens fordøjelseskanal kan nå, at tilpasse sig den nye foderration. Denne overgangsfodring bør minimum strække sig over en periode på 14 dage. En ikke for kraftig, gerne lidt grovstrået græsmark vil være det bedste ved udbin­ding.</p>\r\n<p>Stribeafgræsning er også særligt velegnet om foråret.&nbsp; Ved denne metode flyttes hegnstråden hver dag lidt frem ,hvorved hestene får tildelt en ny stribe græs.</p>\r\n<p><strong>Forfangenhed er et andet problem der hører foråret til</strong>. Forår og efterår hvor vi har en kombination af lave nattetemperaturer og varme solskinsdage er problematiske. Om dagen hvor solen skinner og temperaturen er over 5 C , danner græsset ud fra fotosyntesen sukker , som bruges til græssets vækst.&nbsp; Er der frost om natten vil sukkerindholdet stadigt være højt i græsset næste morgen. Det er særligt den sukkerform der hedder fruktan, som her er problematisk. Hesten æder gerne det fruktanholdige&nbsp; græs, &nbsp;som har en ekstra sødlig smag på grund af det høje sukkerindhold. &nbsp;Da &nbsp;fruktanen er vanskelig for hesten at nedbryde i mavetarmkanalen, kan der blive dannet nogle giftstoffer som betyder, at der ophobes væske i hestens hove, især på forhovene, mere præcist mellem læderhuden og hornet.</p>\r\n<p>Denne tilstand kendes som forfangenhed. Trykket på læderhuden giver hesten så store smerter, at den prøver, at aflaste forhovene ved at \"gynge\" bagud på benet- og sætte hovens dragter først i marken og siden falde ned på tåen. En forfangen hest står derfor meget karakteristisk med benene strakt fremad.</p>\r\n<p>Pas derfor på med at sætte hesten på græs så længe der er nattefrost. Vent med at begynde indgræsningen til nattetemperaturen er nogenlunde stabil&nbsp; på min. 5 C.</p>\r\n<p><strong>Pas på parasitterne. </strong>Den lange kolde vinter har i modsætning til hvad mange tror faktisk givet de overlevende ormelarver rigtigt gode overlevelsesbetingelser. Når der er stabile lave temperaturer udenfor , ligger ormelarverne helt i dvale og med et minimalt energiforbrug. De lange perioder med snedække &nbsp;har givet ormene stabile betingelser med gode overlevelsesbetingelser til følge. De marker som hestene gik på sidst i efteråret, er dem hvor parasitbelastningen vil være størst her til foråret.&nbsp; Særligt unghestene er følsomme overfor parasitterne og bør starte afgræsningen på de \"reneste \" marker.&nbsp; De mest ormebefængte marker bør anvendes til hø.</p>\r\n<p><strong> Kig marken efter for giftige planter.</strong> Inden hestene lukkes på fold bør denne også gås grundigt igennem med hensyn til hegnets tilstand og eventuelle giftige planter. Flere giftige planter er meget hurtige i vækst om foråret og samtidig mest giftige på dette tidspunkt , det gælder f. eks for natskygge. Samtidig kan de giftige planter være svære at identificere på dette tidspunkt&nbsp; inden de er gået i blomst.</p>\r\n<p>Yderligere checkes vandforsyningen på folden og der sættes en saltsten op.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø and Landskonsulent eric Clausen.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /><em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2011-02-15 15:59:09',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-04-30 23:55:00','2013-05-31 23:55:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,18,'','',1,272,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3056,3134,'May 2013- Prepare for good pasture','may201342086','<p><img alt=\"foal-diar\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foal-diar.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /> <img alt=\"bete\" src=\"images-joomla/stories/seasons/bete.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /><br /><strong><br />Etter en lang vinter er det snart tid for å få hestene på beite igjen. </strong>Overgangen fra innefôring til beitegang kan imidlertid gi en del problemer dersom man ikke har gjort riktige forberedelser.</p>\r\n','\r\n<p>Det første vi må gjøre nå er å kontrollere og eventuelt reparere gjerder og grinder. Vi bør også gå over beitene og fjerne uønskede ting som f.eks tomflasker eller rester av gammel piggtråd.&nbsp; Vi må også kontrollere at vannkilden eller drikkekar er i orden. Det må settes ut saltstein på alle beitene før hestene slippes.</p>\r\n<p>En gradvis overgang fra innefôring til beitegang er helt avgjørende. I denne overgangsperioden, der hestene gradvis får adgang til mer og mer gras, fortsetter man med rasjonen hestene har fått inne og reduserer kraftfôret.&nbsp; La hestene få sitt vanlige grovfôr (høy eller ensilasje) om morgenen før de får beitegras og om kvelden. Tiden på beite økes gradvis over én til to uker før hestene endelig kan gå på beite hele døgnet.</p>\r\n<p>Hester beiter ikke jevnt ned hele beiteområdet. De har sine favorittområder der de raskt beiter ned graset, og de har sine \"gjødselområder\" der de ikke vil beite. Det kan derfor ofte se ut som om det er godt med gras igjen på beitet, mens det egentlig er svært lite av det hestene vil ete. Vi må derfor følge godt med og flytte hestene til nytt beite i tide.</p>\r\n<p>Før hestene slippes på beite bør de få ormekur. Kontakt veterinær og be om å få en plan for ormebehandlingen som passer ditt hestehold.</p>\r\n<p>Hopper med føll og til unghester skal ha beiter av god kvalitet. Det er viktig å følge med slik at det hele tiden er rikelig med gras i beitene, ellers vil både avlshopper og unghester raskt gå ned i hold. Mest praktisk er det om vi kan ha flere beiter og så skifte mellom disse, eventuelt dele et stort beite inn i flere skifter.</p>\r\n<p>Til voksne hester som ikke trenes i beiteperioden og til ponnier kan vi klare oss med beiter av lavere kvalitet. Utmarksbeiter eller skogsbeiter vil kunne være tilstrekkelig bare områdene er store nok. &nbsp;Til hester som har lett for å bli forfangne vil også mer \"ekstensive\" beitetyper være best.</p>\r\n<p>Enkelte år kan vi få en tørkeperiode midt på sommeren, gjerne i juli. Da vil beitekvaliteten raskt kunne gå ned, så vi må hele tiden følge med utviklingen i beitene og hestenes hold.</p>\r\n<p>Her i landet har vi lange tradisjoner med utpå sommeren å slippe hester på store skogsområder eller på fjellbeite. Særlig på fjellbeite vil gjerne kvaliteten på beitegraset være svært god, men hestene må beite mange timer for å få i seg nok. Vi kan derfor ofte se at unghester og hopper med føll kan bli tynne. Vi regner likevel fjellbeite for et godt alternativ, særlig til unghester, da det i tillegg til god næring gir mye og variert mosjon. Unghester, særlig åringer, som skal gå på fjellbeite må ikke være tynne ved slipping.</p>',1,81,'2011-02-15 15:59:09',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-15 23:00:00','2013-05-31 22:55:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,18,'','',1,272,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3057,3135,'May 2013 - Prepare for good grazing','may201314196','<hr />\r\n<p><em>The monthly information letter from PC-Horse focus on the transition from indoor feeding to grazing requires proper preparations, if you are to avoid digestive problems and maintain a good health. The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences.</em></p>\r\n<p><em>Drs. Dag Austbø and Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the biological basis and computational models which are used in PC-Horse.</em></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><img alt=\"foal-diar\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foal-diar.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"bete\" src=\"images-joomla/stories/seasons/bete.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /></p>\r\n<p>After a long winter horses will again be back on lush pastures. The transition from indoor feeding to grazing requires proper preparations, if you are to avoid digestive problems and maintain a good health.</p>\r\n<p>Needless to say, fences and gates must be in good technical condition. Take some time to tidy up the field. Remove accumulated trash (plastic, bottles, sharp items) that have \"stranded\" in the pasture during winter. Control the water supplies, and provide salt licks (sodium chloride). Horses should be wormed before they are let out to graze. Contact your veterinarian and get a plan for anthelmintic treatment schedules that functions in your district and matches your horses. The latest version of PC-Horse contains a planning module that allows you to enter your parasite treatments.</p>\r\n<p>A gradual transition from indoor feeding to pasture is crucial. During this transition period, when the horses gradually gain access to more and more grass, you should continue to give roughage (hay or silage) in the morning (before pasture) and in the evening, while reducing the amounts of concentrate. Allow for a gradual increase in the time on pasture over one to two weeks, before the horse will be out all day.</p>\r\n<p>Horses graze pastures unevenly, and have favorite areas where they quickly eat most of the available grass, whilst avoiding other areas (typically where manure is dropped). Often it looks as if there is plenty of grass left in a field, while in reality there is much less that the horses will eat. Monitor the amounts of \"available\" grass carefully, and be sure to move the horses to new pastures in time.</p>\r\n<p>Mares with foals and young horses should have the best pastures. It is important to monitor grass abundance and quality. There should always be plenty of grass available in the pasture, or you will find that both broodmares and young horses quickly lose body condition. If practical, large pastures should be subdivided and the smaller plots be used on a rotational basis.</p>\r\n<p>Adult horses and ponies can do well on pastures of lower quality, provided that they are not trained or used excessively for riding. For horses with a history of laminitis more extensive pastures will be convenient.</p>\r\n<p>Periods of drought may be expected at different times during the spring and summer season. Pasture quality drops quickly when the soil humidity is low. Look carefully for changes in grass availability and reduced body condition during a draught period !</p>\r\n<p>In PC-Horse you can calculate the approximate intake of pasture grass based on the time spent on pasture and the pasture conditions. We will explain how you can your use grazing information to formulate balanced rations for your horses in a later monthly letter on <a>www.pc-horse.com</a>.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2013.</em><br /><em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2011-02-15 15:59:09',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-04-30 23:55:00','2013-05-31 23:55:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,18,'','',1,272,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3058,3136,'Mai 2013 – Préparons une bonne saison de pâturage','may201366372','<p style=\"text-align: left;\">La lettre mensuelle d\'information de PC-Horse, est dédiée cette fois à la transition entre l\'alimentation pendant la période d\'écurie et le pâturage. Des précautions sont à prendre si vous voulez éviter des problèmes digestifs à vôtre cheval et le conserver en bonne santé. Cet article est écrit par le Dr Dag Austbo de l\'Université Norvégienne des Sciences de la Vie.<br />Les Docteurs Austbo et Knut Hove, sont les deux pièces maitresses du développement de PC-Horse. Leurs connaissances scientifiques et leur réseau international contribuent à l\'élaboration des bases biologiques et des modèles informatiques utilisés dans PC-Horse.<br /><br /><img alt=\"foal-diar\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foal-diar.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"bete\" src=\"images-joomla/stories/seasons/bete.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /><br /><br />Après les longs mois d\'hiver, les chevaux seront de retour sur de luxuriantes pâtures. Le passage de l\'alimentation en écurie au pâturage nécessite une préparation appropriée pour éviter des troubles digestifs et conserver les chevaux en bonne santé.<br /><br />Inutile de rappeler que les clôtures et les barrières doivent être en bon état. Prenez le temps de nettoyer les enclos. Eliminer les « cochonneries » (morceaux de plastique, bouteilles et objets tranchants ou pointus) qui ont « fleuri » dans les champs pendant l\'hiver. Vérifiez les points d\'eau, et apportez des pierres à lécher salée (chlorure de sodium). Vermifugez les chevaux avant de les sortir. Voyez avec vôtre vétérinaire pour mettre en place un plan de traitements antiparasitaires adaptés à votre région et à vos chevaux. La dernière version de PC-Horse présente un planning qui vous permet d\'enregistrer vos traitements antiparasitaires.<br />Il est indispensable de faire une transition entre les deux types d\'alimentation. Durant cette période, les chevaux qui passeront de plus en plus de temps en pâture, devront continuer de recevoir du fourrage (foin ou enrubannage), le matin, avant la sortie et le soir au retour, tout en diminuant les quantités de concentrés distribuées. Cette transition doit se faire graduellement pendant une à deux semaines avant le pâturage permanent.<br />Les chevaux ne consomment pas l\'herbe de façon homogène, et choisissent des zones où ils consomment la quasi-totalité de l\'herbe disponible, tandis qu\'ils évitent d\'autres zones (principalement les zones de rejet de crottins). Souvent, on a l\'impression qu\'il y a encore plein d\'herbe disponible dans un pré, alors qu\'il y en en fait moins que ce dont les chevaux ont besoin. Suivez de près les quantités d\'herbe disponible, en mesurant les refus et changez vos chevaux de champ, dès que c\'est nécessaire.<br /><br />Les juments suitées ont droit aux meilleures pâtures. Il est important de bien contrôler la quantité et la qualité de fourrage dans ces parcelles. Si on n\'a pas en permanence de bonnes quantités d\'herbe disponibles, vous allez voir les juments et les foals perdre de la condition physique. Dans la mesure du possible, divisez les grandes parcelles en petits enclos et pratiquez une rotation des pâturages, afin d\'obtenir de bonnes repousses.<br />Les chevaux adultes et les poneys peuvent se contenter de moins bonnes pâtures, s\'ils ne travaillent pas de trop. Pour les chevaux ayant des antécédents ou des tendances à la fourbure, choisir les pâtures les moins riches possibles.<br />Tant durant le printemps que l\'été des périodes de sécheresse peuvent se produire. Dans ce cas la qualité du pâturage baisse rapidement avec la chute d\'humidité du sol, d\'où la nécessité d\'une meilleure surveillance de l\'herbe et de la condition des chevaux dans ces périodes.<br /><br />Avec le logiciel PC-Horse, vous pouvez estimer la consommation d\'herbe des chevaux, en prenant en compte le temps de pâturage journalier et la valeur des pâtures. Nous vous expliquerons comment vous pouvez prendre en compte les informations sur la consommation d\'herbe dans le calcul de rations équilibrées pour vos chevaux dans une prochaine lettre mensuelle sur www.pc-horse.com.</p>\r\n<p>Cet article original a été écrit par le Dr Dag Austbo.<br />Copyright : PC-Horse International – Norvège 2013.<br />Vous pouvez utiliser ou publier tout ou partie de ce texte, en indiquant la source et l\'auteur.</p>','',1,81,'2011-02-15 15:59:09',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-15 23:00:00','2013-05-31 22:55:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,18,'','',1,272,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(3059,3137,'Mai 2013 - Planer for en god beitesesong','may20131983','<p><em><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"></span></em></p>\r\n<hr />\r\n<p><em>Denne temaartikkelen fokuserer på beite for hester. Overgangen fra innefôring til beitegang kan gi en del problemer dersom man ikke har gjort riktige forberedelser.Artikkelen er skrevet av førsteamanuensis Dag Austbø ved Universitetet for miljø og biovitenskap.</em><span style=\"font-size: 9pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;\"> </span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><em><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\">Dag Austbø og Knut Hove er to av nøkkelpersonene bak utviklingen av PC-Horse. Deres vitenskapelige arbeid og internasjonale nettverk bidrar til at programmets faktaopplysninger og beregningsmodeller står på et etablert vitenskapelig grunn.</span></em></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong><img alt=\"bete\" src=\"images-joomla/stories/seasons/bete.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"foal-diar\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foal-diar.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /><br /></strong></p>\r\n<p><strong>Etter en lang vinter er det snart tid for å få hestene på beite igjen. </strong>Overgangen fra innefôring til beitegang kan imidlertid gi en del problemer dersom man ikke har gjort riktige forberedelser.</p>\r\n<p>Det første vi må gjøre nå er å kontrollere og eventuelt reparere gjerder og grinder. Vi bør også gå over beitene og fjerne uønskede ting som f.eks tomflasker eller rester av gammel piggtråd.&nbsp; Vi må også kontrollere at vannkilden eller drikkekar er i orden. Det må settes ut saltstein på alle beitene før hestene slippes.</p>\r\n<p>En gradvis overgang fra innefôring til beitegang er helt avgjørende. I denne overgangsperioden, der hestene gradvis får adgang til mer og mer gras, fortsetter man med rasjonen hestene har fått inne og reduserer kraftfôret.&nbsp; La hestene få sitt vanlige grovfôr (høy eller ensilasje) om morgenen før de får beitegras og om kvelden. Tiden på beite økes gradvis over én til to uker før hestene endelig kan gå på beite hele døgnet.</p>\r\n<p>Hester beiter ikke jevnt ned hele beiteområdet. De har sine favorittområder der de raskt beiter ned graset, og de har sine \"gjødselområder\" der de ikke vil beite. Det kan derfor ofte se ut som om det er godt med gras igjen på beitet, mens det egentlig er svært lite av det hestene vil ete. Vi må derfor følge godt med og flytte hestene til nytt beite i tide.</p>\r\n<p>Før hestene slippes på beite bør de få ormekur. Kontakt veterinær og be om å få en plan for ormebehandlingen som passer ditt hestehold.</p>\r\n<p>Hopper med føll og til unghester skal ha beiter av god kvalitet. Det er viktig å følge med slik at det hele tiden er rikelig med gras i beitene, ellers vil både avlshopper og unghester raskt gå ned i hold. Mest praktisk er det om vi kan ha flere beiter og så skifte mellom disse, eventuelt dele et stort beite inn i flere skifter.</p>\r\n<p>Til voksne hester som ikke trenes i beiteperioden og til ponnier kan vi klare oss med beiter av lavere kvalitet. Utmarksbeiter eller skogsbeiter vil kunne være tilstrekkelig bare områdene er store nok. &nbsp;Til hester som har lett for å bli forfangne vil også mer \"ekstensive\" beitetyper være best.</p>\r\n<p>Enkelte år kan vi få en tørkeperiode midt på sommeren, gjerne i juli. Da vil beitekvaliteten raskt kunne gå ned, så vi må hele tiden følge med utviklingen i beitene og hestenes hold.</p>\r\n<p>Her i landet har vi lange tradisjoner med utpå sommeren å slippe hester på store skogsområder eller på fjellbeite. Særlig på fjellbeite vil gjerne kvaliteten på beitegraset være svært god, men hestene må beite mange timer for å få i seg nok. Vi kan derfor ofte se at unghester og hopper med føll kan bli tynne. Vi regner likevel fjellbeite for et godt alternativ, særlig til unghester, da det i tillegg til god næring gir mye og variert mosjon. Unghester, særlig åringer, som skal gå på fjellbeite må ikke være tynne ved slipping.</p>','',1,81,'2011-02-15 15:59:09',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-04-30 23:55:00','2013-05-31 23:55:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,18,'','',1,272,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3060,3138,'May 2013- Prepare for good pasture','may201363265','<p><img alt=\"foal-diar\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foal-diar.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /> <img alt=\"bete\" src=\"images-joomla/stories/seasons/bete.jpg\" height=\"200\" width=\"300\" /><br /><strong><br />Etter en lang vinter er det snart tid for å få hestene på beite igjen. </strong>Overgangen fra innefôring til beitegang kan imidlertid gi en del problemer dersom man ikke har gjort riktige forberedelser.</p>\r\n<hr id=\"system-readmore\" />\r\n<p>Det første vi må gjøre nå er å kontrollere og eventuelt reparere gjerder og grinder. Vi bør også gå over beitene og fjerne uønskede ting som f.eks tomflasker eller rester av gammel piggtråd.&nbsp; Vi må også kontrollere at vannkilden eller drikkekar er i orden. Det må settes ut saltstein på alle beitene før hestene slippes.</p>\r\n<p>En gradvis overgang fra innefôring til beitegang er helt avgjørende. I denne overgangsperioden, der hestene gradvis får adgang til mer og mer gras, fortsetter man med rasjonen hestene har fått inne og reduserer kraftfôret.&nbsp; La hestene få sitt vanlige grovfôr (høy eller ensilasje) om morgenen før de får beitegras og om kvelden. Tiden på beite økes gradvis over én til to uker før hestene endelig kan gå på beite hele døgnet.</p>\r\n<p>Hester beiter ikke jevnt ned hele beiteområdet. De har sine favorittområder der de raskt beiter ned graset, og de har sine \"gjødselområder\" der de ikke vil beite. Det kan derfor ofte se ut som om det er godt med gras igjen på beitet, mens det egentlig er svært lite av det hestene vil ete. Vi må derfor følge godt med og flytte hestene til nytt beite i tide.</p>\r\n<p>Før hestene slippes på beite bør de få ormekur. Kontakt veterinær og be om å få en plan for ormebehandlingen som passer ditt hestehold.</p>\r\n<p>Hopper med føll og til unghester skal ha beiter av god kvalitet. Det er viktig å følge med slik at det hele tiden er rikelig med gras i beitene, ellers vil både avlshopper og unghester raskt gå ned i hold. Mest praktisk er det om vi kan ha flere beiter og så skifte mellom disse, eventuelt dele et stort beite inn i flere skifter.</p>\r\n<p>Til voksne hester som ikke trenes i beiteperioden og til ponnier kan vi klare oss med beiter av lavere kvalitet. Utmarksbeiter eller skogsbeiter vil kunne være tilstrekkelig bare områdene er store nok. &nbsp;Til hester som har lett for å bli forfangne vil også mer \"ekstensive\" beitetyper være best.</p>\r\n<p>Enkelte år kan vi få en tørkeperiode midt på sommeren, gjerne i juli. Da vil beitekvaliteten raskt kunne gå ned, så vi må hele tiden følge med utviklingen i beitene og hestenes hold.</p>\r\n<p>Her i landet har vi lange tradisjoner med utpå sommeren å slippe hester på store skogsområder eller på fjellbeite. Særlig på fjellbeite vil gjerne kvaliteten på beitegraset være svært god, men hestene må beite mange timer for å få i seg nok. Vi kan derfor ofte se at unghester og hopper med føll kan bli tynne. Vi regner likevel fjellbeite for et godt alternativ, særlig til unghester, da det i tillegg til god næring gir mye og variert mosjon. Unghester, særlig åringer, som skal gå på fjellbeite må ikke være tynne ved slipping.</p>','',1,81,'2011-02-15 15:59:09',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-02-15 23:00:00','2013-05-31 22:55:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,18,'','',1,272,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3061,3139,'Maj 2013 - gör beten och hästar klara för betessäsongen','may201328979','<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p><em>Den här artikeln ger några tips om vad du ska tänka på när det gäller hästarnas beten innan du släpper ut hästarna eftersom övergången från innefodring till betesgång kan ge en del problem om man inte gjort ordentliga förberedelser.. Artikeln är i original skriven av Dr Dag Ausbø på&nbsp;Universitet for miljø og biovitenskap i Norge.<span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\"><br /></span></em></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.</span></em></p>\r\n<hr />\r\n<p><img alt=\"foal-diar\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foal-diar.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"bete\" src=\"images-joomla/stories/seasons/bete.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /><strong><br />Efter en lång vinter är det snart dags att få ut hästarna på bete igen. </strong>Övergången från innefodring till betesgång kan emellertid ge en del problem om man inte gjort ordentliga förberedelser.</p>\r\n<p>Det första Du bör göra är att kontrollera och eventuellt reparera staket och grindar. Du bör också gå över betena och avlägsna oönskade saker som t.ex tomflaskor eller rester av gammal taggtråd eller fårnät. Glöm inte att kontrollera vattenkällor och att vattenkärlen är i ordning. Saltstenar bör vara utlagda innan hästatrna släpps lösa.</p>\r\n<p>En gradvis övergång från innefodring till betesgången är helt avgörtande. Under övergångsperioden, då hästarna succesivt får tillgång till mer och mer gräs, fortsätter Du med dagsgivan hästen fått inne och reducerar kraftfodret. Låt hästrna fortsätta med sitt vanliga grovfoder (hö eller hösilage) på morgongen, innan de ges tillgång till betesgräset, och på kvällen. Tiden på bete ökas sedan gradvis över en till två veckor innan hästran slutligen kan gå på bete hela dygnet.</p>\r\n<p>Hästar betar inte ned jämnt över hela betet. De har sina favoritområden där de snabbt äter av allt gräset, och de har sina \"toaletter\" där de inte vill beta. Det kan därför se ut som om det finns gott om gräs, medan det egentligen är ganska lite som hästran vill äta. Du bör därför vara vaksam på att flytta hästarna till ett nytt bete i tid.</p>\r\n<p>Innan de släpps ut på betet bör de avmaskas. Kontakta Din veterinär för att få rekommendation på lämpliga avmaskningskur till Dina hästar.</p>\r\n<p>Ston med fö och unghästar kräver beten med hög kvalitet. Kolla löpande att det finns rikligt med gräs på betena, annars kommer både avelsston och unghästar snabbt att förlora hull. Mest praktiskt är naturligtvis att ha flera beten så att du kan skifta mellan dessa. Eventuellt kan du dela upp ett större bete i flera mindre.</p>\r\n<p>Till vuxna hästar om ej går i träning och till ponnyer kan man som regel klara sig med beten av lägre kvalitet. Utmarksbeten eller skogsbeten duger gott om de bara är stora nog. För hästar som har lätt att få fång bör också relativt \"magra\" beten vara att föredra.</p>\r\n<p>Vissa år kan man få en torrperiod mitt under sommaren. Då kan beteskvaliteteten snabbt försämras. Du måste således följa utvecklingen och hästarnas hull&nbsp; och inte ta beten för givet.</p>\r\n<p><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2013.</em><br /><em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,81,'2011-02-15 15:59:09',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-04-30 23:55:00','2013-05-31 23:55:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,18,'','',1,272,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3062,3140,'Referenser','referenser58938','<p>PC-Horse har en etablerad plats på marknaden och används idag av ledande institutioner, företag och professionella användare i hela Skandinavien.</p>\r\n<p>På menyn kan du se exempel på nöjda kunder.</p>','',1,17,'2013-04-25 12:09:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-04-25 12:09:47','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,2,'','',1,2220,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3063,3141,'Referenser','referenser47918','<p>PC-Horse har en etablerad plats på marknaden och används idag av ledande institutioner, företag och professionella användare i hela Skandinavien.</p>\r\n<p>På menyn kan du se exempel på nöjda kunder.</p>','',1,17,'2013-04-25 12:09:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-04-25 12:09:47','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,2,'','',1,2220,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3064,3142,'Referenser','referenser1437','<p>PC-Horse har en etablerad plats på marknaden och används idag av ledande institutioner, företag och professionella användare i hela Skandinavien.</p>\r\n<p>På menyn kan du se exempel på nöjda kunder.</p>','',1,17,'2013-04-25 12:09:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-04-25 12:09:47','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,2,'','',1,2220,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3065,3143,'Referenser','referenser95910','<p>PC-Horse har en etablerad plats på marknaden och används idag av ledande institutioner, företag och professionella användare i hela Skandinavien.</p>\r\n<p>På menyn kan du se exempel på nöjda kunder.</p>','',1,17,'2013-04-25 12:09:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-04-25 12:09:47','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,2,'','',1,2220,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3066,3144,'Referenser','referenser35684','<p>PC-Horse har en etablerad plats på marknaden och används idag av ledande institutioner, företag och professionella användare i hela Skandinavien.</p>\r\n<p>På menyn kan du se exempel på nöjda kunder.</p>','',1,17,'2013-04-25 12:09:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-04-25 12:09:47','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,2,'','',1,2220,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3067,3145,'Referenser','referenser69439','<p>PC-Horse har en etablerad plats på marknaden och används idag av ledande institutioner, företag och professionella användare i hela Skandinavien.</p>\r\n<p>Välj på menyn för att se våra samarbetspartners och olika exempel på nöjda användare.</p>','',1,17,'2013-04-25 12:09:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-04-25 12:09:47','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,2,'referenser pc-horse','PC-Horse har en etablerad plats på marknaden och används idag av ledande institutioner, företag och professionella användare i hela Skandinavien.\r\n\r\nVälj på menyn för att se våra samarbetspartners och olika exempel på nöjda användare.',1,2220,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3068,3146,'Ambassadors','ambassadors78475','<p>För det professionella hästlivet krävs kunnande och att man sköter sina hästar på bästa sätt. Utfodringen är inte minst viktig för att se till hästen i ett totalperspektiv.</p>\r\n<p><br data-mce-bogus=\"1\" />Hos våra ambassadörer kan du se hur de tänker om utfodring ochpå vilket sätt PC-Horse hjälper dem i denna målsättning:</p>\r\n<p>Sverige:</p>\r\n<p><strong><a href=\"http://www.horsenature.nu\">HorseNature</a> </strong>- uppfödnig av engelska fullblod till galoppen<br /><strong><a href=\"http://www.mapleavenue.se/\">Mapleleaf</a> </strong>- travträning med krav på prestationer<br /><strong><a target=\"_blank\" href=\"http://www.stallbiskopsgarden.se/index.html\">Stall Biskopsgården</a> </strong>- <span class=\"Normal-C\">Uppfödning av moderna internationella hopphästar</span></p>','',1,18,'2013-04-25 12:12:37',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-04-25 12:12:37','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,2,'','',1,852,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3069,3147,'Ambassadors','ambassadors99365','<p>För det professionella hästlivet krävs kunnande och att man sköter sina hästar på bästa sätt. Utfodringen är inte minst viktig för att se till hästen i ett totalperspektiv.</p>\r\n<p><br data-mce-bogus=\"1\" />Hos våra ambassadörer kan du se hur de tänker om utfodring ochpå vilket sätt PC-Horse hjälper dem i denna målsättning:</p>\r\n<p>Sverige:</p>\r\n<p><strong><a href=\"http://www.horsenature.nu\">HorseNature</a> </strong>- uppfödnig av engelska fullblod till galoppen<br /><strong><a href=\"http://www.mapleavenue.se/\">Mapleleaf</a> </strong>- travträning med krav på prestationer<br /><strong><a target=\"_blank\" href=\"http://www.stallbiskopsgarden.se/index.html\">Stall Biskopsgården</a> </strong>- <span class=\"Normal-C\">Uppfödning av moderna internationella hopphästar</span></p>','',1,18,'2013-04-25 12:12:37',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-04-25 12:12:37','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,2,'','',1,852,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3070,3148,'Ambassadors','ambassadors93484','<p>För det professionella hästlivet krävs kunnande och att man sköter sina hästar på bästa sätt. Utfodringen är inte minst viktig för att se till hästen i ett totalperspektiv.</p>\r\n<p><br data-mce-bogus=\"1\" />Hos våra ambassadörer kan du se hur de tänker om utfodring ochpå vilket sätt PC-Horse hjälper dem i denna målsättning:</p>\r\n<p>Sverige:</p>\r\n<p><strong><a href=\"http://www.horsenature.nu\">HorseNature</a> </strong>- uppfödnig av engelska fullblod till galoppen<br /><strong><a href=\"http://www.mapleavenue.se/\">Mapleleaf</a> </strong>- travträning med krav på prestationer<br /><strong><a target=\"_blank\" href=\"http://www.stallbiskopsgarden.se/index.html\">Stall Biskopsgården</a> </strong>- <span class=\"Normal-C\">Uppfödning av moderna internationella hopphästar</span></p>','',1,18,'2013-04-25 12:12:37',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-04-25 12:12:37','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,2,'','',1,852,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3071,3149,'Ambassadors','ambassadors25921','<p>För det professionella hästlivet krävs kunnande och att man sköter sina hästar på bästa sätt. Utfodringen är inte minst viktig för att se till hästen i ett totalperspektiv.</p>\r\n<p><br data-mce-bogus=\"1\" />Hos våra ambassadörer kan du se hur de tänker om utfodring ochpå vilket sätt PC-Horse hjälper dem i denna målsättning:</p>\r\n<p>Sverige:</p>\r\n<p><strong><a href=\"http://www.horsenature.nu\">HorseNature</a> </strong>- uppfödnig av engelska fullblod till galoppen<br /><strong><a href=\"http://www.mapleavenue.se/\">Mapleleaf</a> </strong>- travträning med krav på prestationer<br /><strong><a target=\"_blank\" href=\"http://www.stallbiskopsgarden.se/index.html\">Stall Biskopsgården</a> </strong>- <span class=\"Normal-C\">Uppfödning av moderna internationella hopphästar</span></p>','',1,18,'2013-04-25 12:12:37',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-04-25 12:12:37','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,2,'','',1,852,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3072,3150,'Ambassadors','ambassadors66256','<p>För det professionella hästlivet krävs kunnande och att man sköter sina hästar på bästa sätt. Utfodringen är inte minst viktig för att se till hästen i ett totalperspektiv.</p>\r\n<p><br data-mce-bogus=\"1\" />Hos våra ambassadörer kan du se hur de tänker om utfodring ochpå vilket sätt PC-Horse hjälper dem i denna målsättning:</p>\r\n<p>Sverige:</p>\r\n<p><strong><a href=\"http://www.horsenature.nu\">HorseNature</a> </strong>- uppfödnig av engelska fullblod till galoppen<br /><strong><a href=\"http://www.mapleavenue.se/\">Mapleleaf</a> </strong>- travträning med krav på prestationer<br /><strong><a target=\"_blank\" href=\"http://www.stallbiskopsgarden.se/index.html\">Stall Biskopsgården</a> </strong>- <span class=\"Normal-C\">Uppfödning av moderna internationella hopphästar</span></p>','',1,18,'2013-04-25 12:12:37',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-04-25 12:12:37','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,2,'','',1,852,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3073,3151,'Ambassadörer','ambassadors73718','<p>För det professionella hästlivet krävs kunnande och att man sköter sina hästar på bästa sätt. Utfodringen är inte minst viktig för att se till hästen i ett totalperspektiv.<br /><br /><img style=\"vertical-align: middle; display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" alt=\"46pch sigill150\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46pch_sigill150.png\" /><br data-mce-bogus=\"1\" />Hos våra ambassadörer kan du se hur de tänker om utfodring och på vilket sätt PC-Horse hjälper dem i denna målsättning. Denna sida är nyligen upplagd och vi hoppas att snart få glädjen att presentera fler av våra \"ambassadörer\" för god hästhållning här.</p>\r\n<p><strong>Sverige</strong>:</p>\r\n<p><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\" class=\"Normal-C\"><strong><a href=\"http://www.djupfeldtsfoder.se/produkter.html\">Djupfeldts Foder</a> -</strong> foderförsäljning och kostnadsfria foderstater</span><br /><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1F497D\"><span face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><a href=\"http://www.grovfoderborsen.se/%20\"><strong>Grovfoderbörsen</strong></a> – mer än bara en marknadsplats för att sälja och köpa grovfoder<br /></span></span><strong><span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1F497D\"><span face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"></span></span></strong><a target=\"_blank\" href=\"http://www.horsenature.nu\"><strong>HorseNature KB</strong> </a>- uppfödnig av engelska fullblod till galoppen</span><br /><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><strong><a target=\"_blank\" href=\"http://www.mapleavenue.se/\">Maple Avenue AB</a></strong> - travträning med krav på prestationer</span><br /><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\" class=\"Normal-C\"><a href=\"http://www.stallabsolute.se/Stall_Absolutes_verksamhet.htm\"><strong>Stall Absolute </strong></a>- till- och inridning av unghästar</span><br /><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><strong><a target=\"_blank\" href=\"http://www.stallbiskopsgarden.se/index.html\">Stall Biskopsgården</a> </strong>- u</span><span class=\"Normal-C\"><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\">ppfödning av moderna internationella hopphästar</span><br /><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><strong><a href=\"http://www.tsf.se\">TSF Täby Stall &amp; Foder</a>-</strong> foderförsäljning på Sveriges största galoppbana</span><br /></span></p>','',1,18,'2013-04-25 12:12:37',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-04-25 12:12:37','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,2,'ambassadörer pc-horse','Hos våra ambassadörer kan du se hur de tänker om utfodring och på vilket sätt PC-Horse hjälper dem i denna målsättning. Denna sida är nyligen upplagd och vi hoppas att snart få glädjen att presentera fler av våra \"ambassadörer\" för god hästhållning här.',1,852,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3074,3152,'Nærinsstoffernes farver','nutritioncolors','<p><span style=\"font-size: 10pt;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\">Denne side hjælper Dig med at tolke værdierne &nbsp;i tabellen for &nbsp;det foder som du selv har i lagt ind &nbsp;i PC-Horse. Ved hjælp af farvekoderne i dit foder får Du yderligere en måde til, at &nbsp;kvalitetssikre indholdet &nbsp;af det foder som du giver Dine heste. Der findes tre kolonner &nbsp;i fodertabellen – Næringsstoffets &nbsp;<i>navn</i> , værdi og &nbsp;den enhed som værdien angives i. </span></p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><b>Farvemærkningen på næringsstoffet NAVN.</b> </span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\">Når baggrunden er <b>hvid</b> markerer dette at næringsstoffet enten &nbsp;importeres via en datafil fra dit analyselaboratorium eller via &nbsp;et foder som kommer fra Danmarkslisten. Disse næringsemner er <b>exakte </b>og kan derfor ikke ændres af &nbsp;Dig.&nbsp;</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><img alt=\"45-feedcolor3\" src=\"images-joomla/stories/45-images/45-feedcolor3.png\" height=\"446\" width=\"550\" /></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\">Når &nbsp;baggrunden i navnefeltet er &nbsp;<b>grå</b> står det Dig frit at ændre tabelværdien. Det gør Du ved at dobbeltklikke på værdien - skrive den nye værdi ind - og derefter flytte dig op eller ned til en anden rude i tabellen. Du kan ændre værdierne flere gange uden at det har nogen betydning. Først når du gemmer dit foder bliver ændringen &nbsp;definitiv. ( Du kan naturligvis åbne dit foder flere gange og ændre &nbsp;værdierne &nbsp;igen på samme måde)</span></p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><b>Farvemærkningen &nbsp;på tabellens VÆRDIER</b> <b>GRØNT og GULT</b> <br /><br />Her gælder princippet &nbsp;at hvis værdien &nbsp;er <b>grøn</b> så viser dette at værdierne er lagt ind , enten fra laboratoriets datafil, eller fra et garantifoder. Hvis værdien er &nbsp;<b>gul</b> så kommer værdien &nbsp;fra &nbsp;det anbefalede udgangsfoder &nbsp;som du accepterede, eller selv valgte da du &nbsp;importerede datafilen - eller fra det udgangsfoder som Du valgte fra nogen af dine foderlister da Du manuelt oprettede &nbsp;dit foder.<br /> &nbsp;<br /> Næringsemner hvis navn har <i>hvid baggrund og grøn værdi er de mest pålidelige</i>. De kommer fra et analyselaboratorium og med exakte værdier på netop Dit grovfoder. For &nbsp;kraftfoder og tilskudsfoder &nbsp;gælder på tilsvarende &nbsp;måde, at hvid baggrund og grøn værdi er det mest pålidelige, &nbsp;eftersom de er &nbsp;kvalitetssikrede af leverandørerne i Danmarkslisten. </span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\">Næringsstoffer med<i> grå baggrund og gul værdi </i>kommer fra det udgangsfoder som Du eller PC-Horse &nbsp;har valgt og kan ændres. Værdierne &nbsp;i udgangsfoderet &nbsp;hentes fra forskellige fodertabeller som beskriver &nbsp;værdierne &nbsp;for standardfoder. Disse data er aldrig helt præcis &nbsp;sammenlignelige &nbsp;med de forhold &nbsp;som råder &nbsp;på den &nbsp;enkelte lokalitet m.h.t &nbsp;høsttidspunkt , græsblanding &nbsp;m.m &nbsp;og som påvirker foderets næringsværdi . Men i mangel af en konkret analyse er &nbsp;de &nbsp;alternativer som er tilgængelige &nbsp;på markedet &nbsp;for øjeblikket. Og de bidrager med &nbsp;et værdifuld bidrag til en ufuldstændig analyse når det gælder værdier &nbsp;for mineraler og vitaminer.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\">BEMÆRK! En værdi på 0 med gul eller grøn mærke betyder, at mængden af ​​dette næringsstof er nul (0) i foderet.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><img alt=\"45-feedcolor1\" src=\"images-joomla/stories/45-images/45-feedcolor1.png\" height=\"446\" width=\"550\" /></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><b>Værd at notere sig &nbsp;når det gælder Dine egne indlagde værdier!</b> <b>RØDT</b> </span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\">Når Du ændrer en værdi (og gemmer fodret) så skifter baggrunden farve &nbsp;til <b>rødt</b>. Så ved Du at dette er en værdi som Du selv har ansvaret for. </span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\">Tænk på at der findes risiko for at lave fejl når du ændrer værdierne. Proteinindholdet på sækkes kan f.eks være angivet i %, hvor det er g fordøjeligt råprotein der skal lægges ind i PC-Horse. Du &nbsp;har måske et &nbsp;foder hvor proteinet er angivet i &nbsp;råprotein og ikke fordøjeligt protein (det som hesten kan udnytte). Du &nbsp;har måske fået at vide at &nbsp;visse \"naturlige\" tilskud i fodret &nbsp;har magiske egenskaber på visse næringsstoffer så at du skal opjustere værdierne for disse . Samme forhold gælder når &nbsp;Du vælger at oprette dit eget foder uden at anvende et udgangsfoder. Så åbner det nye foder sig med alle værdierne i <b>rødt og</b> med 0-værdier. Og det er jo fordi det er Du som har besluttet at oprette dit foder uden disse værdier. Disse &nbsp;kan du siden ændre &nbsp;hvis det ønskes. </span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><b>Skifte navn på foderet</b> - kan du selv gøre i navnefeltet. </span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><img alt=\"45-feedcolor2\" src=\"images-joomla/stories/45-images/45-feedcolor2.png\" height=\"446\" width=\"550\" /></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\">Den <b>blå</b> farve viser at værdierne er foreløbigt markeret.</span></p>','',1,48,'2013-05-05 17:45:16',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-05-05 17:45:16','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',11,1,'','',1,2857,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3075,3153,'Näringsämnenas färgmärkning','nutrientcolors79214','<p>Denna sida hjälper Dig att tolka värdena i tabellen för Dina <strong><em>egna inlagda foder</em> </strong>i PC-Horse. Med hjälp av färgkoderna i ditt foder får Du ytterligare ett sätt att kvalitetskontrollera fodret som du ger Dina hästar.</p>\r\n<p>Det finns tre kolumner i fodertabellen - Näringämnets <em>namn</em> och dess <em>värde</em> och <em>enheten</em> som värdet anges i.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Färgmärkningen på näringsämnets NAMN.</strong></p>\r\n<p>Om Du öppnar ett <em>Garantifoder</em><em> ett Standardfoder eller ett direktinläst foder från analyslabbet</em> så kan du se att det genom att bakgrunden (näringsämnets namn) är <strong>vit.</strong> Dessa näringsämnen är <strong>exakta </strong>och kan kan därför inte ändras av Dig.</p>\r\n<p><img alt=\"46-feedcolor3\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-feedcolor3.png\" height=\"446\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Om bakgrunden i namnfältet är <strong>grå</strong> står det Dig fritt att ändra tabellvärdet. Det gör Du genom att dubbelklicka på värdet - skriva in ditt nya värde - och sedan flytta dig ner eller upp till en annan ruta i tabellen. Du kan ändra det här flera gånger utan att det har någon betydelse. Först när du stänger och sparar ditt foder blir ändringen definitiv. ( Du kan naturligt vis öppna ditt foder flera gånger och ändra värden igen på samma sätt).</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Färgmärkningen på tabellens VÄRDE</strong></p>\r\n<p><strong>GRÖNT och GULT</strong> - Här gäller principen att om värdet är <strong>grönt</strong> så visar detta att värdena lagts in, antingen från laboratoriets datafil, eller från ett garantifoder. Om värdet är <strong>gult</strong> så kommer värdet från det rekommenderade mallfoder som du accepterade, eller valde själv när du importerade datafilen - eller från det mallfoder som Du valde från någon av dina foderlistor när Du skapade ditt foder manuellt.</p>\r\n<p>Näringsämnen, vars namn har <em>vit bakgrund och grönt värde är mest pålitliga</em>. De kommer från analyslaboratorium och med exakta värden på just Ditt grovfoder. När det gäller kraftfoder och tillskottsfoder är på samma sätt vit bakgrund och grönt värde mest pålitligt eftersom de är kvalitetssäkrade av leverantörerna i Sverigelistan.</p>\r\n<p>Näringsämnen med<em> grå bakgrund</em> kommer från de mallfoder som Du eller PC-Horse valt ut. Värden i mallfoder hämtas från olika fodertabeller som redovisar värden för standardfoder. Dess data är aldrig exakt jämförbara med de förhållanden som råder på just den skördeplats, skördetid och gräsblandning som en färsk analys från labbet ger. Men de är de bästa alternativen som finns att tillgå på marknaden för tillfället. Och de lämnar värdefulla bidrag till ofullständiga analyser när det gäller värden för mineraler och vitaminer.</p>\r\n<p><img alt=\"46-feedcolor1\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-feedcolor1.png\" height=\"446\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Värt att notera när det gäller Dina egna inlagda värden!</strong></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><strong>RÖTT</strong> - När Du ändrat ett värde (och sparat fodret) så byter bakgrunden färg till <strong>rött</strong>.<br />Då vet Du att detta är ett värde som Du själv har ansvaret för. Tänk på att det finns risk att göra fel. Du kanske läser på säcken där värden angivits i %. Du kanske har ett importfoder där proteinet är råprotein och inte smältbart protein (det som hästen kan tillgodogöra sig). Du kanske har fått höra att vissa \"naturliga\" tillsatser i fodret ska ha magiska egenskaper på vissa näringsämnen så att du ska skriva upp värdet för detta.</p>\r\n<p>Samma sak händer när Du väljer att skapa ett eget foder utan att använda mallfoder. Då öppnar sig det nya fodret med alla värden i <strong>rött</strong> och med 0-värden. Och det är ju logiskt eftersom det är Du som har tagit beslutet att starta ditt foder utan värden. Dessa kan du sedan ändra som du önskar.</p>\r\n<p><strong>Byta namn på fodret</strong> - kan du göra själv i namnfältet.</p>\r\n<p><img alt=\"46-feedcolor2\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-feedcolor2.png\" height=\"446\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Den <strong>blå</strong> färgen visar bara att det är det värde som är markerat för tillfället.</p>','',1,48,'2013-05-05 17:45:16',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-05-05 17:45:16','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',11,1,'','',1,2857,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3076,3154,'Colour coding of individual nutrients','nutritioncolors26739','<p>Through the colour codes assigned to individual nutrients PC-Horse allows you to keep track of the origin of the values listed in your feeds. Through the colour codes you will get an additional tool for your quality control of the feed which you give your horses.&nbsp; The feed tables in PC-Horse has 3 coloumns where we for each nutrient give - the <em>name,</em> the <em>value</em> and the <em>unit</em>.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Colour coding of the nutrient NAME.</strong></p>\r\n<p>A <strong>white</strong> background signifies that the nutrient value is imported by means of a datafile from your feed laboratory or is a feed originating from your national guaranty feed list. Such values are listed as analysed or as provided by the feed producer, and can therefore not be changed by the user.</p>\r\n<p><img alt=\"44-feedcolor3\" src=\"images-joomla/stories/44-images/44-feedcolor3.png\" height=\"449\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>A <strong>grey</strong> background signifies that the nutrient value is provided from a template feed, or entered by the PC-Horse user. You may change such values at any time, provided that you have a more \"correct\" value. Doubleclick the value field - give your new value - and move to the next nutrient in the table. You may change the nutrient as many times as you wish. The change is available in ration planning when you have saved the feed. (You may reedit the values at any time).</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong><strong>Colour coding of the nutrient VALUE.</strong></strong></p>\r\n<p><strong>GREEN or YELLOW?</strong> - A <strong>green value</strong> originates from a laboratory datafile or from a guaranty feed. A <strong>yellow value</strong> is a recommended value from a template feed provided by PC-Horse when you created a feed of your own, or imported a feed as an xml-file (from a laboratory).</p>\r\n<p>Nutrients with <em>white background and a green value are the most reliable.</em> They contain exact numbers from an analysis of your own roughage. Concentrates and vitamin- and mineral mixtures with this coulour coding are equally reliable, as they are given by feed producers collaborating with PC-Horse, or originate from official feed tables.</p>\r\n<p><em>Nutrients with <em>white background and a yellow value</em></em> are taken from template feeds which you have selected, or which were included when you imported a feed analysis file. These values may be changed. Template feed data will never be 100% representative for your own roughage, since wether, soil and harvest conditions and botanical composition will always vary. However, since template feeds are taken from official feed tables, they will in most sitiuations be more reliable than values you have entered yourself from your own sources. In addition, the template feeds gives \"a best estimate\" for all the minerals and vitamins which are not analysed routinely in roughages.</p>\r\n<p>NOTE! A value of 0 with yellow or green mark means that the amount of this nutrient is zero (0) in the feed.</p>\r\n<p><img alt=\"44-feedcolor1\" src=\"images-joomla/stories/44-images/44-feedcolor1.png\" height=\"449\" width=\"550\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Värt att notera när det gäller Dina egna inlagda värden!</strong></p>\r\n<p><strong>RÖTT</strong> - När Du ändrat ett värde (och sparat fodret) så byter bakgrunden färg till <strong>rött</strong>.<br />Då vet Du att detta är ett värde som Du själv har ansvaret för. Tänk på att det finns risk att göra fel. Du kanske läser på säcken där värden angivits i %. Du kanske har ett importfoder där proteinet är råprotein och inte smältbart protein (det som hästen kan tillgodogöra sig). Du kanske har fått höra att vissa \"naturliga\" tillsatser i fodret ska ha magiska egenskaper på vissa näringsämnen så att du ska skriva upp värdet för detta.</p>\r\n<p>Samma sak händer när Du väljer att skapa ett eget foder utan att använda mallfoder. Då öppnar sig det nya fodret med alla värden i <strong>rött</strong> och med 0-värden. Och det är ju logiskt eftersom det är Du som har tagit beslutet att starta ditt foder utan värden. Dessa kan du sedan ändra som du önskar.</p>\r\n<p><strong>Byta namn på fodret</strong> - kan du göra själv i namnfältet.</p>\r\n<p><img alt=\"44-feedcolor2\" src=\"images-joomla/stories/44-images/44-feedcolor2.png\" height=\"445\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Den <strong>blå</strong> färgen visar bara att det är det värde som är markerat för tillfället.</p>','',1,48,'2013-05-05 17:45:16',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-05-05 17:45:16','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',11,1,'','',1,2857,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3077,3155,'Nærinsstoffernes farger','nutritioncolors86654','<p>Denne siden hjelper deg å tolke verdiene i tabellen for dine egne innlagte fôr i PC-Horse. Ved hjelp av fargekodene i fôret ditt får du ytterligere en måte å kvalitetskontrollere fôret som du gir hestene dine.<br />Det finnes tre kolonner i fôrtabellen – Næringsemnets navn og innhold av dette, og enheten som innholdet blir oppgitt i.<hr /><br /><strong>Fargemarkeringen på næringsemnets NAVN<br /></strong><br />Når bakgrunnen er hvit markerer dette at næringsemnet enten er importert via datafil fra ditt analyselaboratorium eller fra Norgeslisten. Disse verdiene er faste og kan derfor ikke endres av deg.</p>\r\n<p><img alt=\"47-feedcolor3\" src=\"images-joomla/stories/47-images/47-feedcolor3.png\" height=\"450\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Når bakgrunnen i navnefeltet er grå kan du fritt endre tabellverdien. Det gjør du ved å dobbeltklikke på verdien – skrive inn din nye verdi – og siden flytte opp eller ned til en annen verdi i tabellen. Du kan endre flere ganger. Først når du avslutter og lagrer fôret blir endringen fast. Du kan senere selvfølgelig gå tilbake og gjøre endringer igjen på samme måte.<hr /><br /><strong>Fargemarkeringen på tabellens VERDI</strong><br /><br />Grønt og Gult – Her gjelder prinsippet at om verdien er Grønn så er verdien lagt inn enten fra laboratoriets datafil eller fra et garantifôr i PC-Horse. Dersom verdien er gul så kommer verdien fra et anbefalt malfôr som du har akseptert eller valgte selv når du importerte datafilen.</p>\r\n<p>Næringsemner som har hvit bakgrunn og grønn verdi er mest pålitelige. De kommer fra analyselaboratorium og med korrekt verdi for akkurat ditt grovfôr. Når det gjelder kraftfôr og tilskuddsfôr er på samme måte hvit bakgrunn og grønn verdi mest pålitelige da de er kvalitetssikret fra produsent.</p>\r\n<p>Næringsemner med grå bakgrunn og gule verdier kommer fra de malfôrene som du eller PC-Horse har valgt ut og de kan endres. Verdiene i malfôrene hentes fra ulike fôrtabeller som oppgir verdier for typiske standardfôr. Disse verdiene vil ikke være eksakt korrekte for ditt fôr, men er et bedre alternativ enn å sette verdien til null.</p>\r\n<p>MERK! En verdi på 0 med gult eller grønt merke betyr at mengden av dette<br />næringsstoffet er null (0) i fôret.</p>\r\n<p><img alt=\"47-feedcolor1\" src=\"images-joomla/stories/47-images/47-feedcolor1.png\" height=\"450\" width=\"550\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Verdt å notere når det gjelder dine egne innlagte verdier!</strong></p>\r\n<p><strong>RØDT</strong> – Når du har endret en verdi (og lagret fôret) så endres bakgrunnens farge til RØDT. Da vet du at denne verdien har du selv ansvaret for. Husk at der er fare for å gjøre feil. Kanskje legger du inn en verdi som på sekken er oppgitt i prosent (%). Denne verdien må ganges med 10 for at den skal bli lagt korrekt inn.<br />Kanskje du har et importert kraftfôr der proteinet er råprotein (crude protein) og ikke fordøyelig råprotein som er standard i Norge. Da må dette regnes om til korrekt enhet.</p>\r\n<p>Samme gjelder når du velger å legge inn et eget fôr uten å bruke malfôr. Da åpnes et vindu med alle verdier i rødt og med verdien null (0). Dette er logisk da det er du som har tatt beslutningen å starte innlegging av et eget fôr uten verdier, dvs uten standardverdier fra et malfôr som er et fôr som er mest mulig likt det fôret du skal legge inn selv.<br /><br />Å bytte navn på fôret kan du gjøre selv i navnefeltet</p>\r\n<p><img alt=\"47-feedcolor2\" src=\"images-joomla/stories/47-images/47-feedcolor2.png\" height=\"447\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Den <strong>blå</strong> fargen er bare markeringsfarge som viser den verdien som er valgt.</p>','',1,48,'2013-05-05 17:45:16',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-05-05 17:45:16','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',11,1,'PC-Horse, fargekoder, fargekoder Næringsemne','Denne siden hjelper deg å tolke verdiene i tabellen for dine egne innlagte fôr i PC-Horse. Ved hjelp av fargekodene i fôret ditt får du ytterligere en måte å kvalitetskontrollere fôret som du gir hestene dine.\r\nDet finnes tre kolonner i fôrtabellen – Næringsemnets navn og innhold av dette, og enheten som innholdet blir oppgitt i.',1,2857,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3078,3156,'Näringsämnenas färgmärkning','nutrientcolors3344','<p>Denna sida hjälper Dig att tolka värdena i tabellen för Dina <strong><em>egna inlagda foder</em> </strong>i PC-Horse. Med hjälp av färgkoderna i ditt foder får Du ytterligare ett sätt att kvalitetskontrollera fodret som du ger Dina hästar.</p>\r\n<p>Det finns tre kolumner i fodertabellen - Näringämnets <em>namn</em> och dess <em>värde</em> och <em>enheten</em> som värdet anges i.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Färgmärkningen på näringsämnets NAMN.</strong></p>\r\n<p>Om Du öppnar ett <em>Garantifoder</em><em> ett Standardfoder eller ett direktinläst foder från analyslabbet</em> så kan du se att det genom att bakgrunden (näringsämnets namn) är <strong>vit.</strong> Dessa näringsämnen är <strong>exakta </strong>och kan kan därför inte ändras av Dig.</p>\r\n<p><img alt=\"46-feedcolor3\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-feedcolor3.png\" height=\"446\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Om bakgrunden i namnfältet är <strong>grå</strong> står det Dig fritt att ändra tabellvärdet. Det gör Du genom att dubbelklicka på värdet - skriva in ditt nya värde - och sedan flytta dig ner eller upp till en annan ruta i tabellen. Du kan ändra det här flera gånger utan att det har någon betydelse. Först när du stänger och sparar ditt foder blir ändringen definitiv. ( Du kan naturligt vis öppna ditt foder flera gånger och ändra värden igen på samma sätt).</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Färgmärkningen på tabellens VÄRDE</strong></p>\r\n<p><strong>GRÖNT och GULT</strong> - Här gäller principen att om värdet är <strong>grönt</strong> så visar detta att värdena lagts in, antingen från laboratoriets datafil, eller från ett garantifoder. Om värdet är <strong>gult</strong> så kommer värdet från det rekommenderade mallfoder som du accepterade, eller valde själv när du importerade datafilen - eller från det mallfoder som Du valde från någon av dina foderlistor när Du skapade ditt foder manuellt.</p>\r\n<p>Näringsämnen, vars namn har <em>vit bakgrund och grönt värde är mest pålitliga</em>. De kommer från analyslaboratorium och med exakta värden på just Ditt grovfoder. När det gäller kraftfoder och tillskottsfoder är på samma sätt vit bakgrund och grönt värde mest pålitligt eftersom de är kvalitetssäkrade av leverantörerna i Sverigelistan.</p>\r\n<p>Näringsämnen med<em> grå bakgrund</em> kommer från de mallfoder som Du eller PC-Horse valt ut. Värden i mallfoder hämtas från olika fodertabeller som redovisar värden för standardfoder. Dess data är aldrig exakt jämförbara med de förhållanden som råder på just den skördeplats, skördetid och gräsblandning som en färsk analys från labbet ger. Men de är de bästa alternativen som finns att tillgå på marknaden för tillfället. Och de lämnar värdefulla bidrag till ofullständiga analyser när det gäller värden för mineraler och vitaminer.</p>\r\n<p><img alt=\"46-feedcolor1\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-feedcolor1.png\" height=\"446\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Värt att notera när det gäller Dina egna inlagda värden!</strong></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><strong>RÖTT</strong> - När Du ändrat ett värde (och sparat fodret) så byter bakgrunden färg till <strong>rött</strong>.<br />Då vet Du att detta är ett värde som Du själv har ansvaret för. Tänk på att det finns risk att göra fel. Du kanske läser på säcken där värden angivits i %. Du kanske har ett importfoder där proteinet är råprotein och inte smältbart protein (det som hästen kan tillgodogöra sig). Du kanske har fått höra att vissa \"naturliga\" tillsatser i fodret ska ha magiska egenskaper på vissa näringsämnen så att du ska skriva upp värdet för detta.</p>\r\n<p>Samma sak händer när Du väljer att skapa ett eget foder utan att använda mallfoder. Då öppnar sig det nya fodret med alla värden i <strong>rött</strong> och med 0-värden. Och det är ju logiskt eftersom det är Du som har tagit beslutet att starta ditt foder utan värden. Dessa kan du sedan ändra som du önskar.</p>\r\n<p><strong>Byta namn på fodret</strong> - kan du göra själv i namnfältet.</p>\r\n<p><img alt=\"46-feedcolor2\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-feedcolor2.png\" height=\"446\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Den <strong>blå</strong> färgen visar bara att det är det värde som är markerat för tillfället.</p>','',1,48,'2013-05-05 17:45:16',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-05-05 17:45:16','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',11,1,'','',1,2857,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3079,3157,'Näringsämnenas färgmärkning','feedcolors89749','<p>Denna sida hjälper Dig att tolka värdena i tabellen för Dina egna inlagda foder i PC-Horse. Med hjälp av färgkoderna i ditt foder får Du ytterligare ett sätt att kvalitetskontrollera fodret som du ger Dina hästar.</p>\r\n<p>Det finns tre kolumner i fodertabellen - Näringämnets <em>namn</em> och dess <em>värde</em> och <em>enheten</em> som värdet anges i.</p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;<strong>Färgmärkningen på näringsämnets NAMN.</strong></p>\r\n<p>När bakgrunden är <strong>vit</strong> markerar detta att näringsämnet antingen importerats via datafil från ditt analyslaboratorium eller är ett foder som kommer från Sverigelistan. Dessa näringsämnen är <strong>exakta </strong>och kan kan därför inte ändras av Dig.</p>\r\n<p><img alt=\"46-feedcolor3\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-feedcolor3.png\" height=\"446\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>När bakgrunden i namnfältet är <strong>grå</strong> står det Dig fritt att ändra tabellvärdet. Det gör Du genom att dubbelklicka på värdet - skriva in ditt nya värde - och sedan flytta dig ner eller upp till en annan ruta i tabellen. Du kan ändra det här flera gånger utan att det har någon betydelse. Först när du stänger och sparar ditt foder blir ändringen definitiv. ( Du kan naturligt vis öppna ditt foder flera gånger och ändra värden igen på samma sätt).</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Färgmärkningen på tabellens VÄRDE</strong></p>\r\n<p><strong>GRÖNT och GULT</strong> - Här gäller principen att om värdet är <strong>grönt</strong> så visar detta att värdena lagts in, antingen från laboratoriets datafil, eller från ett garantifoder. Om värdet är <strong>gult</strong> så kommer värdet från det rekommenderade mallfoder som du accepterade, eller valde själv när du importerade datafilen - eller från det mallfoder som Du valde från någon av dina foderlistor när Du skapade ditt foder manuellt.</p>\r\n<p>Näringsämnen, vars namn har <em>vit bakgrund och grönt värde är mest pålitliga</em>. De kommer från analyslaboratorium och med exakta värden på just Ditt grovfoder. När det gäller kraftfoder och tillskottsfoder är på samma sätt vit bakgrund och grönt värde mest pålitligt eftersom de är kvalitetssäkrade av leverantörerna i Sverigelistan.</p>\r\n<p>Näringsämnen med<em> grå bakgrund och gult värde </em>kommer från de mallfoder som Du eller PC-Horse valt ut och kan ändras. Värden i mallfoder hämtas från olika fodertabeller som redovisar värden för standardfoder. Dess data är aldrig exakt jämförbara med de förhållanden som råder på just den skördeplats, skördetid och gräsblandning som en färsk analys från labbet ger. Men de är de bästa alternativen som finns att tillgå på marknaden för tillfället. Och de lämnar värdefulla bidrag till ofullständiga analyser när det gäller värden för mineraler och vitaminer.</p>\r\n<p>OBS! Ett 0-värde med gul eller grön märkning betyder att mängden av detta näringsämne är noll (0) i fodret.</p>\r\n<p><img alt=\"46-feedcolor1\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-feedcolor1.png\" height=\"446\" width=\"550\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Värt att notera när det gäller Dina egna inlagda värden!</strong></p>\r\n<p><strong>RÖTT</strong> - När Du ändrat ett värde (och sparat fodret) så byter bakgrunden färg till <strong>rött</strong>.<br />Då vet Du att detta är ett värde som Du själv har ansvaret för. Tänk på att det finns risk att göra fel. Du kanske läser på säcken där värden angivits i %. Du kanske har ett importfoder där proteinet är råprotein och inte smältbart protein (det som hästen kan tillgodogöra sig). Du kanske har fått höra att vissa \"naturliga\" tillsatser i fodret ska ha magiska egenskaper på vissa näringsämnen så att du ska skriva upp värdet för detta.</p>\r\n<p>Samma sak händer när Du väljer att skapa ett eget foder utan att använda mallfoder. Då öppnar sig det nya fodret med alla värden i <strong>rött</strong> och med 0-värden. Och det är ju logiskt eftersom det är Du som har tagit beslutet att starta ditt foder utan värden. Dessa kan du sedan ändra som du önskar.</p>\r\n<p><strong>Byta namn på fodret</strong> - kan du göra själv i namnfältet.</p>\r\n<p><img alt=\"46-feedcolor2\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-feedcolor2.png\" height=\"446\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Den <strong>blå</strong> färgen visar bara att det är det värde som är markerat för tillfället.</p>','',1,48,'2013-05-05 17:45:16',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-05-05 17:45:16','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',11,1,'pc-horse färgsystem','Färgmärkningen på näringsämnets NAMN.\r\n\r\nNär bakgrunden är vit markerar detta att näringsämnet antingen importerats via datafil från ditt analyslaboratorium eller är ett foder som kommer från Sverigelistan. Dessa näringsämnen är exakta och kan kan därför inte ändras av Dig.\r\n\r\n46-feedcolor3',1,2857,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3080,3158,'Nyheder i de sidste versioner af PC-Horse','news31268','<p>Instaler altid nyeste version. I tillæg til de ændringer som er nævnt nedenfor, retter og forbedrer PC-Horse teamet løbende rapporterede fejl og ønsker.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle; display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" src=\"images-joomla/stories/45-images/Nyt.jpg\" alt=\"Nyt\" width=\"100\" height=\"95\" /></p>\r\n<p><strong>Version 2.25 publisert i september 2014</strong><br />1. Oppdatering nødvendig for MINI-versionen (Fjernet bug som hindret lagring av egne foder). I tillegg rettet duplikathåndtering av egne foder og forbedret sprog i alle versioner.</p>\r\n<p><strong>Version 2.24 publiseret i august 2014</strong></p>\r\n<p>1. Grænsen for advarsel om for højt fedtindhold i rationen er nu sat til 1.5 g/kg (fra 1.0 g/kg)<br />2. Rettet og forbedret licenshåndtering. PC-Horse er gjort klar for kampangekoder<br />3. Fejl ved ændring af næringsstofværdier i eget foder (MINI versionen) rettet<br />4. Ny tjekboks styrer om ændring af eget foder i staldfoderlisten skal overføres til hestene<br />5. Forbedret PC-Horse foderhåndtering når programmet ikke har tilgang til internett</p>\r\n<p><strong>Version 2.22 publiceret i juni 2014</strong></p>\r\n<ol>\r\n<li>Forbedrede valgmuligheter ved indlæsning af foderanalyser gennem XML-filer</li>\r\n<li>Forbedret søgehjælp til at finde heste og stalde (Aktuelt når man har mange stalde og mange heste pr. stald)</li>\r\n<li>Tillige mulighed for at bruge kampangekoder ved anskaffelse af PC-Horse licensen. Eksempler på brug er foderrfirmaer som vil give sine forhandlere mulighed for at teste PC-Horse, studenter som ønsker at bruge PC-Horse på egne PC-er osv.</li>\r\n<li>Mulighed til at konfigurere Proxy-indstillinger når PC-Horse bruges indenfor en firma-brandmur.</li>\r\n<li>Vising af aktuelle forbedringer i sidste version af PC-Horse (Denne side)</li>\r\n</ol>\r\n<p><strong>Version 2.21 publiceret i maj 2014</strong></p>\r\n<ol>\r\n<li>Nyt vindue som varsler at der kan lastes en nyere version af programmet ned</li>\r\n<li>Rettet fejl i indlæsing af XML-fil for foderanalyser</li>\r\n</ol>\r\n<p><strong>Version 2.20 publiceret i april 2014</strong></p>\r\n<p>Ny model for håndtering af foderemner i PC-Horse</p>\r\n<ol>\r\n<li>Downloadning af alle nye eller ændrede garantifoder fra vores server ved program start sikrer at næringsstofsammensætningen i foderet er opdateret.</li>\r\n<li>«Feed direct» - en service til at hente foderanalyser fra grovfoderproducenter som samarbejder med PC-Horse</li>\r\n</ol>\r\n<p>ÂÂÂÂÂÂ </p>','',1,14,'2013-05-12 16:25:02',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-05-12 16:25:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',28,1,'PC-Horse updates, new in PC-Horse','Instaler altid nyeste version. I tillæg til de ændringer som er nævnt nedenfor, retter og forbedrer PC-Horse teamet løbende rapporterede fejl og ønsker.',1,3073,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3081,3159,'Nyheter i de senaste versionerna av PC-Horse','news11544','<p>Installera alltid den senaste versionen av programmet. Förutom de förändringar som beskrivs nedan korrigerar och förbättrar vi löpande rapporterade fel och buggar för att göra PC-Horse ännu bättre.</p>\r\n<p><strong><img style=\"vertical-align: middle; display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" src=\"images-joomla/stories/46-images/Nytt.jpg\" alt=\"Nytt\" width=\"100\" height=\"95\" /></strong></p>\r\n<p><strong>Version 2.25 release i september 2014</strong><br />1. Oppdatering kun nødvendig for MINI-versionen. Fixat bug som hindrat lagring av eget foder</p>\r\n<p><strong>Version 2.24 release i augusti 2014</strong></p>\r\n<ol>\r\n<li>Gränsvärdet för varning om för högt fettinnehåll i dagsgivan satt till 1.5 g/kg (från 1.0 g/kg)</li>\r\n<li>Rättat och förbättrat licenshanteringen. PC-Horse färdig för kampanj/rabatt-koder</li>\r\n<li>Fel vid ändring av näringsämnen i egna foder rättat (Miniversionen)</li>\r\n<li>Ny klickbox styr om ändring av ett eget foder i stallfoderlistan ska överföras till hästarna</li>\r\n<li>Förbättrat PC-Horse foderhantering då programmet ej har tillgång till internet</li>\r\n</ol>\r\n<p><strong>Version 2.23 release i juli 2014</strong></p>\r\n<ol>\r\n<li>Mindre bugfix i fel vid inläsning av foderanalyser via XML-filer.</li>\r\n</ol>\r\n<p><strong>Version 2.22 release i juni 2014</strong></p>\r\n<ol>\r\n<li>Förbättrade valmöjligheter vid inläsning av foderanalyser via XML-filer.</li>\r\n<li>Förbättrat sökfunktionen för att hitta hästar och stall (Förenklar sökningen när man har många stall och många hästar i olika stall).</li>\r\n<li>Lagt till verktyget kampanjlicenser för nya användare. Syftet är att ge våra foderleverantörer en möjlighet att erbjuda sina återförsäljare och andra kundkategorier möjlighet att testa programmet.</li>\r\n<li>Möjlighet att konfigurera Proxy-inställningar när PC-Horse används innanför t.ex företagets brandmur.</li>\r\n<li>Vising av aktuella förbättringar i senaste versionen av PC-Horse (denna sida visas).</li>\r\n</ol>\r\n<p><strong>Version 2.21 release i maj 2014</strong></p>\r\n<ol>\r\n<li>Nytt fönster som aviserar att det finns en ny programversion att ladda ner.</li>\r\n<li>Rättat bug i inläsningen av XML-fil för inläsning av foderanalys.</li>\r\n</ol>\r\n<p><strong>Version 2.20 release i april 2014</strong><br />Ny modell för hantering av foder i PC-Horse</p>\r\n<ol>\r\n<li>Nedladdning av alla nya eller ändrade garantifoder från vår foderserver när programmet startas säkerställer att alla foder alltid har aktuella uppgifter från leverantörerna.</li>\r\n<li>«Foder Direkt» - en service som gör det möjligt att med ett klick ladda ner grovfoderanalyser från grovfoderproducenter som samarbetar med PC-Horse.</li>\r\n</ol>','',1,14,'2013-05-12 16:25:02',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-05-12 16:25:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',28,1,'PC-Horse updates, new in PC-Horse','We continnously do uppdates in our versions of PC-Horse.\r\nThis list will only be published in english.',1,3073,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3082,3160,'What´s new in the latest versions of PC-Horse','news22619','<p>Do always install the latest version. In addition to the changes mentioned under each version, the PC-Horse team will currently fix bugs and introduce other improvements.</p>\r\n<p style=\"text-align: center;\"><img style=\"vertical-align: middle;\" src=\"images-joomla/stories/44-images/new.jpg\" alt=\"new\" width=\"102\" height=\"97\" /></p>\r\n<p><strong>Version 2.25 published September 2014</strong></p>\r\n<p><span id=\"result_box\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">U</span><span class=\"hps\">pdate</span> <span class=\"hps\">only required</span> <span class=\"hps\">for</span> <span class=\"hps\">MINI</span>-version. <span class=\"hps\">Fixate</span> a <span class=\"hps\">bug that</span> <span class=\"hps\">stopped</span> <span class=\"hps\">storage of</span> <span class=\"hps\">own</span> <span class=\"hps\">feed. Minor language corrections in all versions.<br /></span></span></p>\r\n<p><strong>Version 2.24 published August 2014</strong></p>\r\n<p style=\"padding-left: 30px;\">1. Limit for warning on too much fat in ration now at 1.5 g/kg (from 1.0 g/kg)<br />2. Improved handling of license download. PC-Horse Campaign Codes<br />3. Improved handling of feed information when PC-Horse is off-line</p>\r\n<p style=\"padding-left: 30px;\"><strong>Version 2.22 published June 2014</strong></p>\r\n<ol>\r\n<li>Improved user choices when importing feed analyses through XML-files (i.e. from Eurofins)</li>\r\n<li>Improved search fascilities for finding horses and stables (Relevant for professional users with a large number of stables and horses per stable).</li>\r\n<li>Added functionality for using «Campaign codes» when ordering your PC-Horse license. Examples for use are among others i) Feed companies will give their retailers and competent customers opportunities to test their feeds in PC-Horse, and ii) Students at education institutions who wish to use PC-Horse on their own PCs.</li>\r\n<li>Possibilities to configure Proxy-settings when PC-Horse is being used inside a company firewall.</li>\r\n<li>Online information about what\'s to be expected in the newest version of PC-Horse (This page).</li>\r\n</ol>\r\n<p><strong>Version 2.21 published May 2014</strong></p>\r\n<ol>\r\n<li>Added window to warn about the presence of a new version of PC-Horse</li>\r\n</ol>\r\n<p><strong>Version 2.20 published April 2014</strong></p>\r\n<ol>\r\n<li>New and improved model for handling of feeds in PC-Horse</li>\r\n<li>Download of all new and modified guaranty feeds from the PC-Horse webserver when PC-Horse starts. Secures that the PC-Horse always has a collection of feeds with updated composition from feed companies which collaborate with PC-Horse.</li>\r\n<li>«Feed direct» - a new service allowing PC-Horse users to import roughage analyses from collaborating hay producers directly into the feed lists of PC-Horse</li>\r\n</ol>','',1,14,'2013-05-12 16:25:02',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-05-12 16:25:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',28,1,'pc-horse','Do always install the latest version. In addition to the changes mentioned under each version, the PC-Horse team will currently fix bugs and introduce other improvements.',1,3073,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3083,3161,'What´s new in PC-Horse','news71963','<p>Do always install the latest version. In addition to the changes mentioned under each version, the PC-Horse team will currently fix bugs and introduce other improvements.</p>\r\n<p><strong>Version 2.22 published June 2014</strong></p>\r\n<ol>\r\n<li>Improved user choices when importing feed analyses through XML-files (i.e. from Eurofins)</li>\r\n<li>Improved search fascilities for finding horses and stables (Relevant for professional users with a large number of stables and horses per stable).</li>\r\n<li>Added functionality for using «Campaign codes» when ordering your PC-Horse license. Examples for use are among others i) Feed companies will give their retailers and competent customers opportunities to test their feeds in PC-Horse, and ii) Students at education institutions who wish to use PC-Horse on their own PCs.</li>\r\n<li>Possibilities to configure Proxy-settings when PC-Horse is being used inside a company firewall.</li>\r\n<li>Online information about what\'s to be expected in the newest version of PC-Horse (This page).</li>\r\n</ol>\r\n<p><strong>Version 2.21 published May 2014</strong></p>\r\n<ol>\r\n<li>Added window to warn about the presence of a new version of PC-Horse</li>\r\n</ol>\r\n<p><strong>Version 2.20 published April 2014</strong></p>\r\n<ol>\r\n<li>New and improved model for handling of feeds in PC-Horse</li>\r\n<li>Download of all new and modified guaranty feeds from the PC-Horse webserver when PC-Horse starts. Secures that the PC-Horse always has a collection of feeds with updated composition from feed companies which collaborate with PC-Horse.</li>\r\n<li>«Feed direct» - a new service allowing PC-Horse users to import roughage analyses from collaborating hay producers directly into the feed lists of PC-Horse</li>\r\n</ol>','',1,14,'2013-05-12 16:25:02',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-05-12 16:25:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',28,1,'PC-Horse updates, new in PC-Horse','We continnously do uppdates in our versions of PC-Horse.\r\nThis list will only be published in english.',1,3073,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(3084,3162,'Nyheter i de siste versjoner av PC-Horse','news48883','<p>Installer alltid nyeste versjon. I tillegg til de endringer som er nevnt nedenfor, retter og forbedrer PC-Horse teamet løpende rapporterte feil og ønsker.</p>\r\n<p style=\"text-align: center;\"><img style=\"vertical-align: middle;\" src=\"images-joomla/stories/47-images/Ny.jpg\" alt=\"Ny\" width=\"100\" height=\"95\" /></p>\r\n<p><strong>Versjon 2.25 publisert i september 2014</strong><br />1. Oppdatering nødvendig for MINI-versjonen (Fjernet bug som hindret lagring av egne for). I tillegg rettet duplikathåndtering av egne fôr og forbedret språk i alle versjoner.</p>\r\n<p><strong>Versjon 2.24 publisert i august 2014</strong><br /> 1. Grensen for advarsel om for høyt fettinnhold i rasjonen satt til 1.5 g/kg (fra 1.0 g/kg)<br />2. Rettet og forbedret lisenshåndtering. PC-Horse klargjort for kampanjekoder<br />3. Feil ved endring av næringsstoffverdier i egne fôr (MINI versjonen) rettet<br />4. Ny sjekkboks styrer om endring av egne fôr i stallforliste skal overføres til hestene<br />5. Direkte nedlasting av XML-filer aktivert i STANDARD versjonen<br />6. Forbedret PC-Horse fôrhåndtering når programmet ikke har tilgang til internett</p>\r\n<p><strong>Versjon 2.23 publisert i juli 2014</strong><br />1. Rettet feil i innlesing av XML analysefiler</p>\r\n<p><strong>Versjon 2.22 publisert i juni 2014</strong></p>\r\n<ol>\r\n<li>Forbedret valgmuligheter ved innlesing av fôranalyser gjennom XML-filer</li>\r\n<li>Forbedret søkehjelpen for å finne hester og staller (Aktuelt når man har mange staller og mange hester pr. stall)</li>\r\n<li>Tillagt mulighet for å bruke kampanjekoder ved anskaffelse av PC-Horse lisensen. Eksempler på bruk er fôrfirmaer som vil gi sine forhandlere mulighet til å teste PC-Horse, studenter som ønsker å bruke PC-Horse på egne PC-er osv.</li>\r\n<li>Mulighet til å konfigurere Proxy-innstillinger når PC-Horse brukes innnenfor en firma-brannmur.</li>\r\n<li>Vising av aktuelle forbedringer i siste versjon av PC-Horse (Denne siden)</li>\r\n</ol>\r\n<p><strong>Versjon 2.21 publisert i mai 2014</strong></p>\r\n<ol>\r\n<li>Nytt vindu som varsler at det kan lastes ned en nyere versjon av programmet</li>\r\n<li>Rettet bug i innlesing av XML-fil for fôranalyser</li>\r\n</ol>\r\n<p><strong>Versjon 2.20 publisert i april 2014</strong><br />Ny modell for håndtering av fôrene i PC-Horse</p>\r\n<ol>\r\n<li>Nedlasting av alle nye eller endrede garantifôr fra vår server ved programstart sikrer at næringsstoffsammensetningen i fôrene er oppdatert.</li>\r\n<li>«Feed direct» - en service for å hente fôranalyser fra grovfôrprodusenter som samarbeider med PC-Horse</li>\r\n</ol>','',1,14,'2013-05-12 16:25:02',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-05-12 16:25:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',28,1,'pc-horse versjoner','Installer alltid nyeste versjon. I tillegg til de endringer som er nevnt nedenfor, retter og forbedrer PC-Horse teamet løpende rapporterte feil og ønsker.',1,3073,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3085,3163,'Nyheter i de senaste versionerna av PC-Horse','news62802','<p>Installera alltid den senaste versionen av programmet. Förutom de förändringar som beskrivs nedan korrigerar och förbättrar vi löpande rapporterade fel och buggar för att göra PC-Horse ännu bättre.</p>\r\n<p><strong><img style=\"vertical-align: middle; display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" src=\"images-joomla/stories/46-images/Nytt.jpg\" alt=\"Nytt\" width=\"100\" height=\"95\" /></strong></p>\r\n<p><strong>Version 2.25 release i september 2014</strong><br />1. Oppdatering kun nødvendig for MINI-versionen. Fixat bug som hindrat lagring av eget foder</p>\r\n<p><strong>Version 2.24 release i augusti 2014</strong></p>\r\n<ol>\r\n<li>Gränsvärdet för varning om för högt fettinnehåll i dagsgivan satt till 1.5 g/kg (från 1.0 g/kg)</li>\r\n<li>Rättat och förbättrat licenshanteringen. PC-Horse färdig för kampanj/rabatt-koder</li>\r\n<li>Fel vid ändring av näringsämnen i egna foder rättat (Miniversionen)</li>\r\n<li>Ny klickbox styr om ändring av ett eget foder i stallfoderlistan ska överföras till hästarna</li>\r\n<li>Förbättrat PC-Horse foderhantering då programmet ej har tillgång till internet</li>\r\n</ol>\r\n<p><strong>Version 2.23 release i juli 2014</strong></p>\r\n<ol>\r\n<li>Mindre bugfix i fel vid inläsning av foderanalyser via XML-filer.</li>\r\n</ol>\r\n<p><strong>Version 2.22 release i juni 2014</strong></p>\r\n<ol>\r\n<li>Förbättrade valmöjligheter vid inläsning av foderanalyser via XML-filer.</li>\r\n<li>Förbättrat sökfunktionen för att hitta hästar och stall (Förenklar sökningen när man har många stall och många hästar i olika stall).</li>\r\n<li>Lagt till verktyget kampanjlicenser för nya användare. Syftet är att ge våra foderleverantörer en möjlighet att erbjuda sina återförsäljare och andra kundkategorier möjlighet att testa programmet.</li>\r\n<li>Möjlighet att konfigurera Proxy-inställningar när PC-Horse används innanför t.ex företagets brandmur.</li>\r\n<li>Vising av aktuella förbättringar i senaste versionen av PC-Horse (denna sida visas).</li>\r\n</ol>\r\n<p><strong>Version 2.21 release i maj 2014</strong></p>\r\n<ol>\r\n<li>Nytt fönster som aviserar att det finns en ny programversion att ladda ner.</li>\r\n<li>Rättat bug i inläsningen av XML-fil för inläsning av foderanalys.</li>\r\n</ol>\r\n<p><strong>Version 2.20 release i april 2014</strong><br />Ny modell för hantering av foder i PC-Horse</p>\r\n<ol>\r\n<li>Nedladdning av alla nya eller ändrade garantifoder från vår foderserver när programmet startas säkerställer att alla foder alltid har aktuella uppgifter från leverantörerna.</li>\r\n<li>«Foder Direkt» - en service som gör det möjligt att med ett klick ladda ner grovfoderanalyser från grovfoderproducenter som samarbetar med PC-Horse.</li>\r\n</ol>','',1,14,'2013-05-12 16:25:02',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-05-12 16:25:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',28,1,'PC-Horse updates, new in PC-Horse','We continnously do uppdates in our versions of PC-Horse.\r\nThis list will only be published in english.',1,3073,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3086,3164,'Nyheter i de senaste versionerna av PC-Horse','news15917','<p>Installera alltid den senaste versionen av programmet. Förutom de förändringar som beskrivs nedan korrigerar och förbättrar vi löpande rapporterade fel och buggar för att göra PC-Horse ännu bättre.</p>\r\n<p><strong><img style=\"vertical-align: middle; display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" src=\"images-joomla/stories/46-images/Nytt.jpg\" alt=\"Nytt\" width=\"100\" height=\"95\" /></strong></p>\r\n<p><strong>Version 2.25 release i september 2014</strong></p>\r\n<p>Uppdatering endast för MINI-användare. Fixat bug som hindrade lagring av eget foder. Dessutom korrigerat duplikathanteringen av egna foder samt gjort språkförbättringar i alla versioner. </p>\r\n<p><strong>Version 2.24 release i augusti 2014</strong></p>\r\n<ol>\r\n<li>Gränsvärdet för varning om för högt fettinnehåll i dagsgivan satt till 1.5 g/kg (från 1.0 g/kg)</li>\r\n<li>Rättat och förbättrat licenshanteringen. PC-Horse färdig för kampanj/rabatt-koder</li>\r\n<li>Fel vid ändring av näringsämnen i egna foder rättat (Miniversionen)</li>\r\n<li>Ny klickbox styr om ändring av ett eget foder i stallfoderlistan ska överföras till hästarna</li>\r\n<li>Förbättrat PC-Horse foderhantering då programmet ej har tillgång till internet</li>\r\n</ol>\r\n<p><strong>Version 2.23 release i juli 2014</strong></p>\r\n<ol>\r\n<li>Mindre bugfix i fel vid inläsning av foderanalyser via XML-filer.</li>\r\n</ol>\r\n<p><strong>Version 2.22 release i juni 2014</strong></p>\r\n<ol>\r\n<li>Förbättrade valmöjligheter vid inläsning av foderanalyser via XML-filer.</li>\r\n<li>Förbättrat sökfunktionen för att hitta hästar och stall (Förenklar sökningen när man har många stall och många hästar i olika stall).</li>\r\n<li>Lagt till verktyget kampanjlicenser för nya användare. Syftet är att ge våra foderleverantörer en möjlighet att erbjuda sina återförsäljare och andra kundkategorier möjlighet att testa programmet.</li>\r\n<li>Möjlighet att konfigurera Proxy-inställningar när PC-Horse används innanför t.ex företagets brandmur.</li>\r\n<li>Vising av aktuella förbättringar i senaste versionen av PC-Horse (denna sida visas).</li>\r\n</ol>\r\n<p><strong>Version 2.21 release i maj 2014</strong></p>\r\n<ol>\r\n<li>Nytt fönster som aviserar att det finns en ny programversion att ladda ner.</li>\r\n<li>Rättat bug i inläsningen av XML-fil för inläsning av foderanalys.</li>\r\n</ol>\r\n<p><strong>Version 2.20 release i april 2014</strong><br />Ny modell för hantering av foder i PC-Horse</p>\r\n<ol>\r\n<li>Nedladdning av alla nya eller ändrade garantifoder från vår foderserver när programmet startas säkerställer att alla foder alltid har aktuella uppgifter från leverantörerna.</li>\r\n<li>«Foder Direkt» - en service som gör det möjligt att med ett klick ladda ner grovfoderanalyser från grovfoderproducenter som samarbetar med PC-Horse.</li>\r\n</ol>','',1,14,'2013-05-12 16:25:02',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-05-12 16:25:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',28,1,'PC-Horse updates, new in PC-Horse','We continnously do uppdates in our versions of PC-Horse.\r\nThis list will only be published in english.',1,3073,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3087,3165,'Juni/Juli 2013 - Hvad bestgemmer grovfoderets foderværdi?','june201322732','<hr />\r\n<p><em>Denne artikel fokuserer på <span>grovfoderanalyser af hø og wrap til heste</span> <span>og at kunne anvende grovfoderet rigtigt og få en korrekt foderplan. </span>Artiklen er skrevet af&nbsp;<span>Af Landskonsulent Eric Clausen</span> ved Videncentret for Landbrug i Århus som er ansvarige for PC-Horse i Danmark.<br /></em></p>\r\n<p><em>Dag Austbø og professor Knut Hove er to af nøglepersonerne bag udviklingen af PC-Horse. Deres videnskabelige arbejde og internationale netværk sikrer at programmets faktaoplysninger og beregningsmodeller står på sikkert videnskapeæigt grundlag.</em></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;<b><span><img style=\"vertical-align: middle;\" src=\"images-joomla/stories/seasons/hayeatinghorse.jpg\" /> <br /></span></b></p>\r\n<p><span>Ud fra de grovfoderanalyser af hø og wrap til heste, som vi ser på Videncentret fremgår det klart, at der er rigtig stor forskel i grovfoderets næringsindhold. </span></p>\r\n<p><span>For at kunne anvende grovfoderet rigtigt og få en korrekt foderplan er det nødvendigt at vide hvad det indeholder af næringsstoffer. Med de stigende priser på korn og hestefoderblandinger, kan en foderanalyse af grovfoderet også bidrage til en bedre foderøkonomi. I de tilfælde, hvor grovfoderet er af god kvalitet, viser det sig nemlig ofte ikke at være nødvendigt at supplere med ret meget kraftfoder, hvis noget overhovedet for, at få fodringen til at passe.</span></p>\r\n<p><span>Grovfoderets næringsindhold bestemmes af:</span></p>\r\n<ul>\r\n<li><span>Græssets botaniske udviklingstrin på slættidspunktet.</span></li>\r\n<li><span>Afgrødens botaniske sammensætning, dvs andelen af de forskellige græsarter, bælgplanter som f.eks kløver og omfanget af ukrudt.</span></li>\r\n<li><span>Om der er tale om første, andet eller tredje slæt.</span></li>\r\n<li><span>Tildelingen af kvælstofgødning.</span><span> <br /></span></li>\r\n</ul>\r\n<p><span>Efterhånden som græsset bliver grovere, skrider igennem og danner frø, falder næringsindholdet, samtidig falder forholdet mellem blade og stængler som også er afgørende for foderværdien. Ungt bladrigt græs , kan dog være meget svært at tørre til hø, men går udmærket at indpakke i wrapfolie. Da wrappen ikke skal tørres helt færdig på marken vil denne normalt blive høstet på et noget tidligere tidspunkt i.f. t hø og derfor have en højere foderværdi.</span></p>\r\n<p><span>Græssernes fordeling i de forskellige slæt er heller ikke ens. Timothe f.eks er ikke nær så dominerende i 2 slæt, hvor timothe danner mere stængel og færre blade end i 1 slæt, hvorimod f.eks engsvingel, engrapgræs og hvidkløver fortsætter vækstsæsonen igennem med at danne nye planteskud med mange blade. Andet slæt fra en mark med timote vil typisk have meget stængel, færre blade og følgelig en lavere fordøjelighed.</span></p>\r\n<p><span>Gødskning med kvælstof har en kraftig effekt på både udbyttet men også på afgrødens foderværdi, specielt proteinindholdet påvirkes af gødskning.</span></p>\r\n<p><b><span>Kortere ædetid for tidlig høstet wrap.</span></b></p>\r\n<p><span>Heste der fodres med tidligt høstet wrap har en kortere ædetid(minutter/kg ts) og en højere ædehastighed sammenlignet med senere høstet wrap, da fiberindholdet er relativt lavt ved det tidlige slættidspunkt.</span></p>\r\n<p><span>Dette har betydning for både heste som er lette at fodre på og for heste som er mere svære at fodre på, da begge grupper har behov for tilstrækkelig lange ædetider uanset næringsbehov.</span></p>\r\n<p><span>Eftersom et senere slættidspunkt indebærer længere ædetider og lavere foderværdi, kan det være en fordel at have anvendt et relativt sent slættidspunkt hvis foderet skal anvendes til heste som ikke har noget særligt stort næringsbehov f.eks udvoksede heste der kun anvendes lidt eller til robustheste. <br /></span></p>\r\n<p><b><span>Mål selv tørstofprocenten i wrappen.</span></b></p>\r\n<p><span>Når man sender grovfoderet til analyse indebærer det også en måling af tørstofindholdet.</span></p>\r\n<p><span>Foreligger der ikke nogen analyse kan man let selv lave en tørstofbestemmelse.</span></p>\r\n<p><span>En repræsentativ prøve tages fra flere forskellige steder på skåret umiddelbart inden presningen. Kan dette ikke lade sig gøre må prøven udtages fra flere forskellige baller. </span></p>\r\n<p><span>Indholdet i prøven blandes omhyggeligt hvorefter 50g udtages og tørres i en mikrobølgeovn(stilles på næsthøjeste effekt) Efter ca. 2 minutter tages prøven ud og blandes og tørres yderligere færdig i flere omgange af 2 minutter.</span></p>\r\n<p><span>Sammenlagt skal der regnes med en tørretid på 10-12 minutter, afhængigt af prøvens vandindhold. Vær forsigtig og tør hellere i flere forskellige kortere omgange end i for lang tid af gangen. Vær særligt forsigtig med at tørre, grove afgrøder der kan antænde. Det kan anbefales at stille en skål med vand ind i ovnen.</span></p>\r\n<p><span>Under tørringen vejes prøven løbende. Når vægten ikke falder yderligere er tørringen færdig. Vejer prøven f.eks 29 g efter at alt vandet er tørret bort, kan tørstof indholdet bestemmes som 29 gr./ 50 gr. =0,58 svarende til en tørstofprocent på 58&nbsp;% tørstof. Vær opmærksom på at det kan komme til, at lugte lidt af tørret græs under tørringen, men det må ikke lugte brændt, da resultatet så bliver forkert og der yderligere er risiko for brand.</span></p>\r\n<p><b><span>Opret eget grovfoder i PC- Horse</span></b></p>\r\n<p><span>Når du har fået analyseret dit grovfoder lægges analyseværdierne ind i Pc Horse. På programmets hjemmeside findes en lille video der viser hvordan dette gøres.</span></p>\r\n<div id=\"gt-c\" class=\"g-section\"><span></span><span class=\"hps\">Hvis du har</span> <span class=\"hps\">adgang til en</span> <span class=\"hps\">foder</span> <span class=\"hps\">analyse af dit</span> <span class=\"hps\">foder</span><span>, kan du nemt</span> <span class=\"hps\">sætte den i</span> <span class=\"hps atn\">PC-</span><span>Horse</span><span>.</span> <span class=\"hps\">I Norge</span> <span class=\"hps\">har vi allerede</span> <span class=\"hps\">en aftale med</span> <span class=\"hps\">analyselaboratoriet</span> <span class=\"hps\">Eurofins</span><span>, at</span> <span class=\"hps\">analyserapport</span> <span class=\"hps\">leverede</span> <span class=\"hps\">både</span> <span class=\"hps\">på papir</span> <span class=\"hps\">og som en</span> <span class=\"hps\">data</span> <span class=\"hps\">fil som en PC</span><span class=\"atn\">-</span><span>Horse</span> <span class=\"hps\">program kan</span> <span class=\"hps atn\">læses (</span><span>xml-fil</span><span>)</span><span>.</span><br />\r\n<div id=\"gt-form-c\"><form target=\"\" id=\"gt-form\" action=\"/\" name=\"text_form\" method=\"get\" enctype=\"application/x-www-form-urlencoded\">\r\n<div id=\"gt-text-all\">\r\n<div id=\"gt-main\">\r\n<div id=\"gt-text-c\">\r\n<div id=\"gt-text-top\">\r\n<div id=\"gt-res-c\" class=\"g-unit\">\r\n<div id=\"gt-res-p\">\r\n<div id=\"gt-res-data\">\r\n<div id=\"gt-res-wrap\">\r\n<div id=\"gt-res-content\" class=\"almost_half_cell\">\r\n<div dir=\"ltr\"><span lang=\"da\">&nbsp;</span></div>\r\n<div dir=\"ltr\"><span id=\"result_box\" lang=\"da\"> <span class=\"hps\">Når du bestiller</span> <span class=\"hps\">grovfoder</span><span>, er det vigtigt</span><span>, at du</span> <span class=\"hps\">bede leverandøren</span> <span class=\"hps\">at vedhæfte</span> <span class=\"hps\">data</span> <span class=\"hps\">læsbar</span> <span class=\"hps\">fil,</span> <span class=\"hps\">som du derefter kan</span> <span class=\"hps\">lade</span> <span class=\"hps atn\">PC-</span><span>Horse</span> <span class=\"hps\">load</span> <span class=\"hps\">automatisk</span> <span class=\"hps\">-</span> <span class=\"hps\">uden risiko for</span> <span class=\"hps\">felinläsning</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Ved at analysere</span> <span class=\"hps\">foder</span><span>, får du</span> <span class=\"hps\">pålidelig</span> <span class=\"hps\">næringsværdi</span> <span class=\"hps\">end du</span> <span class=\"hps\">får fra</span> <span class=\"hps\">standard</span> <span class=\"hps\">analyserer</span> <span class=\"hps\">online.</span> <span class=\"hps\">Således kan du</span> <span class=\"hps\">nemt rette</span> <span class=\"hps\">din</span> <span class=\"hps\">fodring,</span> <span class=\"hps\">og</span> <span class=\"hps\">som tidligere nævnt,</span> <span class=\"hps\">spare penge på din</span> <span class=\"hps\">hø eller</span> <span class=\"hps\">wrap</span> <span class=\"hps\">er</span> <span class=\"hps\">af højere kvalitet end</span> <span class=\"hps\">gennemsnittet.</span> <span class=\"hps\">Din</span> <span class=\"hps\">analyse</span> <span class=\"hps\">er indlæst i</span> <span class=\"hps\">programmet</span> <span class=\"hps atn\">som \"Eget </span><span class=\"atn\">foder\"</span><span></span><br /><br /> <span class=\"hps atn\">PC-</span><span>Horse</span> er <span class=\"hps\">nu</span> <span class=\"hps\">tilpasset</span> <span class=\"hps\">i de seneste versioner</span> <span class=\"hps\">til automatisk</span> <span class=\"hps\">indlæsning af</span> <span class=\"hps\">foder</span> <span class=\"hps\">analyserer</span> <span class=\"hps\">også</span> <span class=\"hps\">i Sverige, Danmark</span> <span class=\"hps\">og England.</span> <span class=\"hps\">Den nye funktion</span> <span class=\"hps\">vil være operationelt</span><span>, så snart</span> <span class=\"hps\">aftalen med</span> <span class=\"hps\">Eurofins</span> <span class=\"hps\">og andre</span> <span class=\"hps\">analyselaboratorier</span> <span class=\"hps\">i disse lande er ferdig.<br /></span></span></div>\r\n</div>\r\n</div>\r\n</div>\r\n</div>\r\n</div>\r\n</div>\r\n</div>\r\n</div>\r\n</div>\r\n</form></div>\r\n</div>','',1,81,'2013-05-17 09:16:19',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-05-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,14,'','',1,5471,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3088,3166,'Juni 2013 - Hvad bestgemmer grovfoderets foderværdi?','june201338958','<hr />\r\n<p><em>Denne artikel fokuserer på <span>grovfoderanalyser af hø og wrap til heste</span> <span>og at kunne anvende grovfoderet rigtigt og få en korrekt foderplan. </span>Artiklen er skrevet af&nbsp;<span>Af Landskonsulent Eric Clausen</span> ved Videncentret for Landbrug i Århus som er ansvarige for PC-Horse i Danmark.<br /></em></p>\r\n<p><em>Dag Austbø og professor Knut Hove er to af nøglepersonerne bag udviklingen af PC-Horse. Deres videnskabelige arbejde og internationale netværk sikrer at programmets faktaoplysninger og beregningsmodeller står på sikkert videnskapeæigt grundlag.</em></p>\r\n<hr />\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" src=\"images-joomla/stories/seasons/hayeatinghorse.jpg\" /><b><span>&nbsp;<br /></span></b></p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Ut fra de grovfôranalyser av høy og ensilasje til hester som vi ser på Videncentret i Danmark fremgår det klart at det er stor forskjell i grovfôrets næringsinnhold.</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">For å k unne anvende grovfôret riktig og få en korrekt fôrplan er det nødvendig å kjenne fôrets innhold av næringsstoffer. Med stigende priser på korn og kraftfôrblandinger kan en fôranalyse av grovfôret også bidra til å bedre økonomien på stallen. I de tilfeller der grovfôret er av god kvalitet viser det seg nemlig ofte å at vi kan redusere bruken av kraftfôr til hestene.</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Grovfôrets næringsinnhold avhenger av:</p>\r\n<ul>\r\n<li>Grasets botaniske utviklingstrinn ved slått.</li>\r\n<li>Avlingens botaniske sammensetting, dvs andelen av de forskjellige grasartene, kløver og ugras.</li>\r\n<li>Om det er første, andre eller eventuelt tredje slått.</li>\r\n<li>Mengden nitrogengjødsel (kunstgjødsel) som er brukt.</li>\r\n</ul>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Ettersom graset blir eldre blir det også grovere og næringsinnholdet avtar. Det blir større andel stengler og mindre andel blader. Ungt bladrikt gras kan imidlertid være vanskelig å tørke til høy, men egner seg godt til pakking i plast som ensilasje. Derfor er gjerne gras til ensilasje høstet tidligere og med høyere næringsinnhold enn gras som skal tørkes til høy.</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Fordelingen mellom de ulike grasartene i første og andre slått er heller ikke lik. Timotei f.eks er ikke så dominerende i andre slått der den danner mer stengler og mindre blader. Engsvingel, engrapp og hvitkløver derimot fortsetter å sette nye planteskudd med mange blader.</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Gjødsling med kunstgjødsel (nitrogengjødsel) har en kraftig effekt både på avlingsmengden og næringsinnholdet. Særlig innholdet av protein påvirkes sterkt av gjødslingen.</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\"><b>Kortere etetid for tidlig høstet ensilasje.</b></p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Hester som fôres med tidlig høstet ensilasje har en kortere etetid (minutter/kg tørrstoff) og en høyere etehastighet sammenlignet med senere høstet ensilasje og høy, da fiberinnholdet i fôret er lavere ved tidlig høsting.</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Ettersom et senere slåttetidspunkt innebærer lengre etetid og lavere fôrverdi kan det være en fordel å bruke slikt fôr til hester som ikke har særlig stort næringsbehov f.eks voksne hester som brukes lite eller ponnier som lett blir for feite.</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\"><b>Grovfôranalyse i PC-Horse.</b></p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Dersom du har grovfôranalyse kan du lett legge denne inn i PC-Horse programmet. Det aktuelle fôret blir da lagt til i stallfôrlista som Eget fôr. I Norge har vi gjort avtale med analyselaboratoriet til Eurofins og du kan nå legge grovfôranalysen inn i programmet automatisk dersom du har analyseresultatene på datalesbar form (xml-fil). Når du kjøper grovfôr er det derfor viktig at du ber selger om å få den datalesbare filen slik at du automatisk legger inn analyseverdiene korrekt.</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">PC-Horse blir nå tilrettelagt for automatisk innlegging av grovfôranalyser også i Sverige, Danmark og UK, og dette vil være operativt så snart vi har fått avtaler med analyselaboratorier i disse landene.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,81,'2013-05-17 09:16:19',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-05-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,14,'','',1,5471,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3089,3167,'June/July 2013 - What determines the nutritive value of roughages?','june201312301','<hr />\r\n<p><em><span><i><span>Roughages make up the major part of most horse diets. Since most roughages are grown locally, and do not have strong commercial interests behind them, information on the nutritional value of individual roughages is much scarcer than for commercial concentrates. This article discusses factors that influence the nutritional value of roughages, and argues that a roughage analysis can benefit your horse’s wellbeing as well as reduce its feeding costs.<br /> </span></i></span></em></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;<b><span><img style=\"vertical-align: middle;\" src=\"images-joomla/stories/seasons/hayeatinghorse.jpg\" /> <br /></span></b></p>\r\n<p><b><span style=\"font-size: 12pt; line-height: 115%;\"></span><span></span></b><span>By Dr. Eric Clausen, Advisor on Horse Nutrition and Management<br /> Videncentret for Landbrug, Denmark</span></p>\r\n<p><span><br /> Based on the analysis of forages, haylage and hays produced for horses that we encounter in our advisory work in Denmark, it is clear that there are large differences in terms of content of the various nutrients.<br /> In order to make the best use of your roughages, and to obtain balanced rations providing the nutrients your horse needs, it is necessary to know the value for all critical nutrients in the feed. With rising prices for grain and feed mixtures, a feed analysis of your roughage can also be invaluable in improving the economy of your horse feeding, simply because roughage of a good quality can effectively substitute for more costly, commercial feeds. <br /> </span></p>\r\n<p><span>The nutrient composition of herbage depends on:<br /> • The botanical stage of the grass and legumes at harvest.<br /> • The botanical composition, i.e. the proportions of different grass species, of clover and of various other plants.<br /> • Harvest, i.e. whether it is it the first, second or possibly third cut.<br /> • The amount of nitrogen fertilizer (fertilizer) used.<br /> </span></p>\r\n<p><span>Young leafy grass can be difficult to dry for hay, whereas it is suitable for haylage. Therefore, grass harvested for haylage is usually cut at an earlier stage than grass cut for hay-making. As the grass grows older it becomes more fibrous and coarse, and the content of digestible nutrients decreases. Typically, grass cut for hay at the later stages of development will have a larger share of stems, a smaller percentage of leaves and a lower nutritive value.<br /><br /> The distribution of the different grass species involved is not the same in the case of a first or second harvest. Timothy is usually more dominant in the first than in the second cut, because it will develop more stems and smaller leaves as the growth season progresses. </span><span>Meadow fescue, smooth meadow grass and white clover</span><span>, however, continue to develop new shoots with many leaves throughout most of the summer.<br /> Applying fertilizer (nitrogen) has a powerful effect on both crop yield and nutritional content. In particular, protein content is strongly increased by nitrogen fertilization.<br /> <br /> <b>Shorter chewing time needed for early cut haylage</b><br /> Horses that are fed haylage from early harvests use less time chewing (number of minutes used per kg dry matter) and consume more roughage per unit of time than horses that are fed haylage or hay harvested at later development stages, when the fibre content in the diet is higher. </span></p>\r\n<p><span>As later cuts result in longer eating time and lower nutritive value, ​​it may be advantageous to use such roughages for horses that do not have particularly high nutritional requirements, such as adult horses in moderate use, or ponies that can easily become too fat.<br /> <br /> <b>Use of forage analyses in PC-Horse.<br /> </b>If you have access to a nutrient analysis for your roughage, you can easily enter it as a user-defined feed in the PC-Horse program. PC-Horse has made an agreement with one of the leading analytical laboratory in Europe (Eurofins) which now will supply their analysis certificate as a data file, in addition to the usual printed page. The latest version of PC-Horse will import the data file, and make the feed available for planning rations for your horses, thus greatly simplifying the process of entering complicated nutritional data. You may also save money when buying hay or haylage of above average quality. </span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\"><span>&nbsp;</span></p>','',1,81,'2013-05-17 09:16:19',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-05-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,14,'','',1,5471,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3090,3168,'Juin/Juillet 2013 - Qu\'est ce qui détermine la valeur nutritive des fourrages?','june201317614','<p>Les fourrages représentent la majeure partie de la plupart des régimes de chevaux. Comme la majorité des fourrages est cultivée localement, et n\'ont pas de puissants intérêts commerciaux derrière eux, l\'information sur la valeur nutritive des fourrages de chacun est beaucoup plus rare que pour les aliments élaborés du commerce. L\'article examine les facteurs qui influent sur la valeur nutritive des fourrages, et montre que l\'analyse de fourrage peut bénéficier tant au bien-être de votre cheval qu\'à réduire les coûts alimentaires.</p>\r\n<p><img alt=\"hayeatinghorse\" src=\"images-joomla/stories/seasons/hayeatinghorse.jpg\" height=\"550\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>En étudiant les résultats des analyses des fourrages, enrubannages et foins, produits pour les chevaux, que nous rencontrons dans le Videncentret au Danemark, il apparaît clairement qu\'il existe de grandes différences en termes de présence et dosages des différents nutriments.<br />Afin de tirer le meilleur parti de vos fourrages, et d\'obtenir des rations équilibrées fournissant les nutriments dont vos chevaux ont besoin, il est nécessaire de connaître la valeur de ces nutriments essentiels dans l\'alimentation. Avec la hausse des prix des céréales et des aliments pour chevaux, une analyse nutritionnelle de votre fourrage peut aussi être très précieuse pour améliorer le coût de l\'alimentation de vos chevaux. Lorsque le fourrage est de bonne qualité, nous constatons souvent qu\'un tel fourrage peut se substituer fortement à des aliments commerciaux plus chers.</p>\r\n<p>La composition nutritive de l\'herbe dépend:</p>\r\n<p>• Du stade végétatif des graminées et légumineuses à la récolte.<br />• De la composition botanique, à savoir les proportions des différentes espèces de graminées, de trèfle et de diverses autres plantes.<br />• Du stade de récolte, à savoir si c\'est la première, deuxième ou troisième coupe.<br />• De la quantité d\'engrais d\'azote (engrais) utilisée.</p>\r\n<p>La jeune herbe feuillue peut être difficile à sécher pour faire du foin, alors qu\'elle est adaptée pour l\'enrubannage. Par conséquent, l\'herbe récoltée pour l\'enrubannage est généralement coupée à un stade plus précoce que l\'herbe destinée à être fanée. En grandissant l\'herbe devient plus fibreuse et grossière, et la teneur en nutriments digestibles diminue. Typiquement, la coupe de l\'herbe pour le foin dans les derniers stades de développement aura une plus grande part de tiges, un plus faible pourcentage de feuilles et une valeur nutritive moindre.</p>\r\n<p>La répartition des différentes espèces de graminées impliquées n\'est pas la même dans le cas d\'une première ou une deuxième récolte. Les Fléoles sont généralement plus dominantes dans la première que dans la deuxième coupe, car elles vont développer plus de tiges et des feuilles plus petites alors que la saison de croissance progresse. D\'autres graminées communes et le trèfle blanc, cependant, continuent à développer de nouvelles pousses avec beaucoup de feuilles pendant la majeure partie de l\'été.<br />L\'application d\'engrais (azote) a un effet puissant à la fois sur le rendement des cultures et la valeur nutritive du fourrage. En particulier, la teneur en protéines est fortement augmentée par la fertilisation azotée.</p>\r\n<p>L\'enrubannage réalisé précocement induit un temps de mastication plus court</p>\r\n<p>Les chevaux qui sont nourris avec de l\'enrubannage de récoltes précoces, passent moins de temps à mastiquer (nombre de minutes utilisées par kg de matière sèche) et consomment plus de fourrage par unité de temps que les chevaux qui sont nourris avec de l\'enrubannage ou du foin récolté à des stades de développement plus tardifs, lorsque la teneur en fibres dans la ration journalière est plus élevée.<br />Comme les coupes suivantes allongent le temps consacré à l\'alimentation et diminuent la valeur nutritive, il peut être avantageux d\'utiliser ces fourrages pour des chevaux qui n\'ont pas de besoins nutritionnels particulièrement élevés, tels que les chevaux adultes en utilisation modérée, ou des poneys qui ont tendance à l\'embonpoint.</p>\r\n<p>Utilisation des analyses de fourrage dans PC-Horse.<br />Si vous avez accès à une analyse des éléments nutritifs de votre fourrage, vous pouvez facilement la rentrer comme un aliment personnel dans le programme PC-Horse.<br />PC-Horse a conclu un accord avec le premier laboratoire d\'analyse en Europe (Eurofins) qui va dorénavant fournir un bulletin d\'analyse sous forme d\'un fichier de données informatiques, en plus de la feuille imprimée habituelle. La dernière version de PC-Horse importera le fichier de données, et mettra les résultats d\'analyses à la disposition de l\'utilisateur pour le calcul des rations des chevaux, simplifiant ainsi le processus de saisie des données nutritionnelles complexes, et évitant les erreurs de transcription autrement facilement rencontrées.</p>\r\n<p><em>Par le Dr Eric Clausen, conseiller en Nutrition et Elevage des Chevaux</em><br /><em>Videncentret deLandbrug, Danemark</em></p>','',1,81,'2013-05-17 09:16:19',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-05-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,14,'','',1,5471,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(3091,3169,'Juni/Juli 2013 - Hva bestemmer grovfôrets fôrverdi?','june201388931','<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\"><em>Artikkelen diskuterer disse forhold, og argumenterer for økt bruk av grovfôranalyser som et redskap for sette opp fôrrasjoner som dekker din hests næringsbehov på en best mulig måte. Har grovfôret over middels kvalitet kan du samtidig bidra til å redusere fôrkostnadene dine.Hø og høsilage udgør hovedparten af hestens foderration. De&nbsp; lokale dyrkningsfaktorer har stor indflydelse på grovfoderets foderværdi med store variationer til følge. I denne artikel diskuteres disse forhold&nbsp; og der argumenters for, at en grovfoderanalyse er udgangspunktet for bedre foderplaner og samtidig ofte kan bidrage til at reducere foderomkostningerne.&nbsp; Artiklen er skrevet af&nbsp;Af Landskonsulent <strong>Eric Clausen </strong>ved Videncentret for Landbrug i Århus som er ansvarige for PC-Horse i Danmark. </em><em>Dag Austbø og professor Knut Hove er to af nøglepersonerne bag udviklingen af PC-Horse. Deres videnskabelige arbejde og internationale netværk sikrer at programmets faktaoplysninger og beregningsmodeller står på sikkert videnskapeæigt grundlag.</em></span><em></em></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;<b><span><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"hayeatinghorse\" src=\"images-joomla/stories/seasons/hayeatinghorse.jpg\" height=\"550\" width=\"550\" /> <br /></span></b></p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Høy og høysilasje utgjør hoveddelen av hestens fôrrasjon. Lokale dyrkingsforhold har stor innflytelse på grovfôrets næringsverdi, og betydelige variasjoner forekommer. Ut fra de grovfôranalyser av høy og ensilasje til hester som vi ser på Videncentret i Danmark fremgår det klart at det er stor forskjell i grovfôrets næringsinnhold.</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">For å kunne anvende grovfôret riktig og få en korrekt fôrplan er det nødvendig å kjenne fôrets innhold av næringsstoffer. Med stigende priser på korn og kraftfôrblandinger kan en fôranalyse av grovfôret bidra til å bedre økonomien på stallen. Når grovfôret er av god kvalitet viser det seg ofte at vi kan redusere bruken av kraftfôr til hestene.</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Grovfôrets næringsinnhold avhenger av:</p>\r\n<ul>\r\n<li>Grasets botaniske utviklingstrinn ved slått.</li>\r\n<li>Avlingens botaniske sammensetning, dvs. andelen av de forskjellige grasartene, og mengden av kløver og av ulike ugras.</li>\r\n<li>Slåttetiden. Er det første, andre eller eventuelt tredje slått.</li>\r\n<li>Mengden nitrogengjødsel (mineralgjødsel) som er brukt.</li>\r\n</ul>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Ettersom graset blir eldre blir det også grovere og næringsinnholdet avtar. Det blir større andel stengler og mindre andel blader. Ungt bladrikt gras kan være vanskelig å tørke til høy, mens det egner seg godt til pakking i plast som ensilasje. Derfor er gjerne gras som høstes til ensilasje slått tidligere og får dermed høyere næringsinnhold enn gras som skal tørkes til høy.</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Fordelingen mellom de ulike grasartene i første og andre slått er heller ikke lik. Timotei er normalt mer dominerende i første slått enn i andre slått, fordi det dannes mer stengler og mindre blader i andre slått. Engsvingel, engrapp og hvitkløver fortsetter derimot å sette nye planteskudd med mange blader gjennom det meste av sommeren.</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Gjødsling med mineralgjødsel (med nitrogen) har en kraftig effekt både på avlingsmengden og næringsinnholdet. Særlig innholdet av protein påvirkes sterkt av nitrogengjødsling.</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\"><b>Kortere etetid for tidlig høstet ensilasje.</b></p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Hester som fôres med tidlig høstet ensilasje har en kortere etetid (antall minutter brukt per kg tørrstoff) og en høyere etehastighet enn hester som får seinere høstet ensilasje eller høy, da fiberinnholdet i fôret er lavere ved tidlig høsting.</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Ettersom et senere slåttetidspunkt innebærer lengre etetid og lavere fôrverdi kan det være en fordel å bruke slikt fôr til hester som ikke har særlig stort næringsbehov, som voksne hester som brukes forholdsvis lite, eller til ponnier som lett blir for feite.</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\"><b>Bruk av grovfôranalyser i PC-Horse.</b></p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Dersom du har tilgang til en fôranalyse på ditt grovfôr kan du lett legge denne inn i PC-Horse programmet. I Norge har vi våren 2013 gjort avtale med analyselaboratoriet til Eurofins om at analysebeviset leveres både på papir og som en datafil som PC-Horse programmet kan lese (xml-fil). Når du kjøper grovfôr er det derfor viktig at du ber selgeren om å få den datalesbare filen slik at du automatisk legger inn analyseverdiene på det innkjøpte fôret i programmet. Du får bedre næringsverdier enn det du kan få fra standardanalyser. Du kan dermed lettere korrigere fôringen, og som nevnt spare penger hvis høyet eller høysilasjen er av over middels kvalitet. Det aktuelle fôret blir da lagt inn i din stallfôrliste som et «Eget fôr».</p>\r\n<p><span style=\"font-size: 11pt; line-height: 115%; font-family: Calibri;\">PC-Horse blir nå tilrettelagt for automatisk innlegging av grovfôranalyser også i Sverige, Danmark og UK, og dette vil være operativt så snart vi har fått avtaler med analyselaboratorier i disse landene. </span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,81,'2013-05-17 09:16:19',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-05-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,14,'','',1,5471,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3092,3170,'Juni 2013 - Hvad bestgemmer grovfoderets foderværdi?','june201310870','<hr />\r\n<p><em>Denne artikel fokuserer på <span>grovfoderanalyser af hø og wrap til heste</span> <span>og at kunne anvende grovfoderet rigtigt og få en korrekt foderplan. </span>Artiklen er skrevet af&nbsp;<span>Af Landskonsulent Eric Clausen</span> ved Videncentret for Landbrug i Århus som er ansvarige for PC-Horse i Danmark.<br /></em></p>\r\n<p><em>Dag Austbø og professor Knut Hove er to af nøglepersonerne bag udviklingen af PC-Horse. Deres videnskabelige arbejde og internationale netværk sikrer at programmets faktaoplysninger og beregningsmodeller står på sikkert videnskapeæigt grundlag.</em></p>\r\n<hr />\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle;\" src=\"images-joomla/stories/seasons/hayeatinghorse.jpg\" /><b><span>&nbsp;<br /></span></b></p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Ut fra de grovfôranalyser av høy og ensilasje til hester som vi ser på Videncentret i Danmark fremgår det klart at det er stor forskjell i grovfôrets næringsinnhold.</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">For å k unne anvende grovfôret riktig og få en korrekt fôrplan er det nødvendig å kjenne fôrets innhold av næringsstoffer. Med stigende priser på korn og kraftfôrblandinger kan en fôranalyse av grovfôret også bidra til å bedre økonomien på stallen. I de tilfeller der grovfôret er av god kvalitet viser det seg nemlig ofte å at vi kan redusere bruken av kraftfôr til hestene.</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Grovfôrets næringsinnhold avhenger av:</p>\r\n<ul>\r\n<li>Grasets botaniske utviklingstrinn ved slått.</li>\r\n<li>Avlingens botaniske sammensetting, dvs andelen av de forskjellige grasartene, kløver og ugras.</li>\r\n<li>Om det er første, andre eller eventuelt tredje slått.</li>\r\n<li>Mengden nitrogengjødsel (kunstgjødsel) som er brukt.</li>\r\n</ul>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Ettersom graset blir eldre blir det også grovere og næringsinnholdet avtar. Det blir større andel stengler og mindre andel blader. Ungt bladrikt gras kan imidlertid være vanskelig å tørke til høy, men egner seg godt til pakking i plast som ensilasje. Derfor er gjerne gras til ensilasje høstet tidligere og med høyere næringsinnhold enn gras som skal tørkes til høy.</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Fordelingen mellom de ulike grasartene i første og andre slått er heller ikke lik. Timotei f.eks er ikke så dominerende i andre slått der den danner mer stengler og mindre blader. Engsvingel, engrapp og hvitkløver derimot fortsetter å sette nye planteskudd med mange blader.</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Gjødsling med kunstgjødsel (nitrogengjødsel) har en kraftig effekt både på avlingsmengden og næringsinnholdet. Særlig innholdet av protein påvirkes sterkt av gjødslingen.</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\"><b>Kortere etetid for tidlig høstet ensilasje.</b></p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Hester som fôres med tidlig høstet ensilasje har en kortere etetid (minutter/kg tørrstoff) og en høyere etehastighet sammenlignet med senere høstet ensilasje og høy, da fiberinnholdet i fôret er lavere ved tidlig høsting.</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Ettersom et senere slåttetidspunkt innebærer lengre etetid og lavere fôrverdi kan det være en fordel å bruke slikt fôr til hester som ikke har særlig stort næringsbehov f.eks voksne hester som brukes lite eller ponnier som lett blir for feite.</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\"><b>Grovfôranalyse i PC-Horse.</b></p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Dersom du har grovfôranalyse kan du lett legge denne inn i PC-Horse programmet. Det aktuelle fôret blir da lagt til i stallfôrlista som Eget fôr. I Norge har vi gjort avtale med analyselaboratoriet til Eurofins og du kan nå legge grovfôranalysen inn i programmet automatisk dersom du har analyseresultatene på datalesbar form (xml-fil). Når du kjøper grovfôr er det derfor viktig at du ber selger om å få den datalesbare filen slik at du automatisk legger inn analyseverdiene korrekt.</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">PC-Horse blir nå tilrettelagt for automatisk innlegging av grovfôranalyser også i Sverige, Danmark og UK, og dette vil være operativt så snart vi har fått avtaler med analyselaboratorier i disse landene.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,81,'2013-05-17 09:16:19',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-05-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,14,'','',1,5471,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3093,3171,'Juni/Juli 2013 - Vad bestämmer grovfodrets fodervärde?','june201381918','<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\"><em>Grovfoder utgör merparten av hästens diet. Eftersom de flesta grovfoder produceras lokalt, och därför saknar starka kommersiella intressen, är informationen kring näringsinnehållet i individuella foder mycket svagare än vad som gäller för kommersiella kraftfoder. Denna artikel fokuserar på grovfoderanalyser av hö och hösilage för hästar och hur man använder grovfodret riktigt för att få en korrekt foderstat&nbsp; Artikeln är skriven av Landskonsulent <strong>Eric Clausen</strong> vid Videncentret for Landbrug i Århus som landsagent för PC-Horse i Danmark. <em><span style=\"line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.</span></em></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><b><span><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"hayeatinghorse\" src=\"images-joomla/stories/seasons/hayeatinghorse.jpg\" height=\"550\" width=\"550\" />&nbsp;</span></b></p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Från de grovfoderanalyser av hö och hösilage till hästar som passerar Videncentret i Danmark framgår det klart att det föreligger stora skillnader i grovfodrens näringsinnehåll.</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">För att kunna använda grovfodret riktigt och få fram en korrekt foderstat är det nödvändigt att känna till fodrets innehåll av näringsämnen. Med stigande priser på säd och kraftblandningar kan en foderanalys av grovfodret bidra till en bättre stallekonomi. När grovfodret håller hög kvalitet visar det sig ofta att vi kan minska på användningen av kraftfoder till hästarna.</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Grovfodrets näringsinnehåll är avhängigt:</p>\r\n<ul>\r\n<li>Gräsets botaniska utveckling vid skörd</li>\r\n<li>Fortplantningens botaniska sammansättning, dvs andelen av de olika grässorterna, och mängden klöver och olika ogräs</li>\r\n<li>Skördetillfället. Är det första, andra eller tredje skörden</li>\r\n<li>Mängden kvävegödning (mineralgödning) som använts</li>\r\n</ul>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Allt eftersom gräset åldras blir det också grövre och dess näringsinnehåll avtar. Det blir en större andel strån och mindre andel blad. Ungt bladrikt gräs kan vara svårt att torka till hö, medan det passar väl för inpackning im plast till hösilage. Därför är ofta gräs som skördas till hösilage slaget tidigare och får därmed högre näringsinnehåll än gräs som torkas till hö.</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">&nbsp;Fördelningen mellan de olika gräsarterna i första och andra slåttern är inte heller lika. Timotej är normalt mer dominerande i den första skörden än den andra, eftersom det skapas mer strån och mindre blad i den andra skörden.&nbsp; Engsvingel, engrapp og vitklöver fortsätter däremot att sätta nya plantskott med stor bladrikedom hela sommaren igenom.</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Gödning med mineralgödning (med kväve) ger en kraftig effekt på odlingsmängden och näringsinnehållet. I synnerhet påverkas innehållet av protein starkt av kvävegödning.</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\"><b>Kortare ättid för tidligt skördat hösilage <br /></b></p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Hästar som fodras med tidigt skördat hösilage får en kortare ättid (antal minuter som används per kg torrsubstans) och en högre äthastighet än hästar som ges senare skördat hösilage eller hö. Detta som en följd av att fiberinnehållet är lägre vid tidiga skördar.</p>\r\n<p>Då en senare skördetidpunkt medför längre ättid och lägre näringsvärde kan det vara fördelaktigt att använda dylikt foder till hästar som inte har särskilt stort näringsbehov, t.ex vuxna hästar som används förhållandevis lite, eller till ponnier som lätt blir för feta.</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\"><b>Användning av grovfoderanalyser i PC-Horse.</b></p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">Om du har tillgång till en grovfoderanalys på ditt grovfoder kan du enkelt lägga in den i PC-Horse. I Norge har vi redan avtal med analyslaboratoriet Eurofins om att analysrapporten levereras både på papper och som en datafil som PC-Horse programmet kan läsa (xml-fil).</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">När du beställer grovfoder är det därför viktigt att du ber leverantören bifoga den dataläsbara filen som du därefter kan låta PC-Horse läsa in automatiskt - utan risk för felinläsning. Med analyserat foder får du pålitligare näringsvärden än du får från standardanalyser på nätet. Därmed kan du lättare korrigera din utfodring, och som sagts tidigare, spara pengar om ditt hö eller hösilage är av högre kvalitet än medelnivå. Din inlästa analys läggs in i programmet som \"Eget foder\".</p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\">PC-Horse anpassas nu i senaste versionerna för automatisk inläsning av grovfoderanalyser även i Sverige, Danmark och England.</p>','',1,81,'2013-05-17 09:16:19',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-05-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,14,'grovfoder, grovfoderanaylser, analyser, grovfoder för häst, analys av näringsämnen, hö, hösilage','',1,5471,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3094,3172,'För stor foderskärm','feedwindowerror12084','<p>På vissa datorer under Windows 7 blir vissa fönster i PC-Horse för stora vilket medför att Du kanske inte ser knappar som styr stängning av sidan eller knappen som leder till nästa arbetssteg. (Tyvärr har vi ingen lösning för närvarande om liknande fel uppträder under Windows 8).</p>\r\n<p>Detta avhjälps genom att byta Windows-tema, dvs sättet på vilket PC-Horse visas på Din dator.<br />Om det exempelvis ser ut så här på Din skärm (fönstret för stort):</p>\r\n<p><img alt=\"46-temaerror3\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-temaerror3.png\" height=\"321\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Gör så här: <br />Gå till Kontrollpanelen och välj \"Ändra tema\"</p>\r\n<p><img alt=\"46-temaerror1\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-temaerror1.png\" height=\"251\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Välj \"Windows klassisk\"</p>\r\n<p><img alt=\"46-temaerror2\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-temaerror2.png\" height=\"625\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Temat byts direkt och efter det att du startat om PC-Horse bör skärmarna visas så här:</p>\r\n<p><img alt=\"46-temaerror4\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-temaerror4.png\" height=\"329\" width=\"550\" /></p>','',1,70,'2013-07-27 06:45:48',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-07-27 06:45:48','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,1,'','',1,1688,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3095,3173,'För stor foderskärm','feedwindowerror67434','<p>På vissa datorer blir vissa fönster i PC-Horse för stora vilket medför att Du kanske inte ser knappar som styr stängning av sidan eller kanppen som leder till nästa arbetssteg.</p>\r\n<p>Detta avhjälps genom att byta Windows-tema, dvs sättet på vilket PC-Horse visas på Din dator.<br />Om det exempelvis ser ut så här på Din skärm (fönstret för stort):</p>\r\n<p><img alt=\"46-temaerror3\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-temaerror3.png\" height=\"321\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Gör så här: <br />Gå till Kontrollpanelen och välj \"Ändra tema\"</p>\r\n<p><img alt=\"46-temaerror1\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-temaerror1.png\" height=\"251\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Välj \"Windows klassisk\"</p>\r\n<p><img alt=\"46-temaerror2\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-temaerror2.png\" height=\"625\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Temat byts direkt och efter det att du startat om PC-Horse bör skärmarna visas så här:</p>\r\n<p><img alt=\"46-temaerror4\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-temaerror4.png\" height=\"329\" width=\"550\" /></p>','',1,70,'2013-07-27 06:45:48',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-07-27 06:45:48','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,1,'','',1,1688,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3096,3174,'För stor foderskärm','feedwindowerror23992','<p>På vissa datorer under Windows 7 blir vissa fönster i PC-Horse för stora vilket medför att Du kanske inte ser knappar som styr stängning av sidan eller knappen som leder till nästa arbetssteg. (Tyvärr har vi ingen lösning för närvarande om liknande fel uppträder under Windows 8).</p>\r\n<p>Detta avhjälps genom att byta Windows-tema, dvs sättet på vilket PC-Horse visas på Din dator.<br />Om det exempelvis ser ut så här på Din skärm (fönstret för stort):</p>\r\n<p><img alt=\"46-temaerror3\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-temaerror3.png\" height=\"321\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Gör så här: <br />Gå till Kontrollpanelen och välj \"Ändra tema\"</p>\r\n<p><img alt=\"46-temaerror1\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-temaerror1.png\" height=\"251\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Välj \"Windows klassisk\"</p>\r\n<p><img alt=\"46-temaerror2\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-temaerror2.png\" height=\"625\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Temat byts direkt och efter det att du startat om PC-Horse bör skärmarna visas så här:</p>\r\n<p><img alt=\"46-temaerror4\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-temaerror4.png\" height=\"329\" width=\"550\" /></p>','',1,70,'2013-07-27 06:45:48',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-07-27 06:45:48','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,1,'','',1,1688,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3097,3175,'För stor foderskärm','feedwindowerror43527','<p>På vissa datorer blir vissa fönster i PC-Horse för stora vilket medför att Du kanske inte ser knappar som styr stängning av sidan eller kanppen som leder till nästa arbetssteg.</p>\r\n<p>Detta avhjälps genom att byta Windows-tema, dvs sättet på vilket PC-Horse visas på Din dator.<br />Om det exempelvis ser ut så här på Din skärm (fönstret för stort):</p>\r\n<p><img alt=\"46-temaerror3\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-temaerror3.png\" height=\"321\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Gör så här: <br />Gå till Kontrollpanelen och välj \"Ändra tema\"</p>\r\n<p><img alt=\"46-temaerror1\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-temaerror1.png\" height=\"251\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Välj \"Windows klassisk\"</p>\r\n<p><img alt=\"46-temaerror2\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-temaerror2.png\" height=\"625\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Temat byts direkt och efter det att du startat om PC-Horse bör skärmarna visas så här:</p>\r\n<p><img alt=\"46-temaerror4\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-temaerror4.png\" height=\"329\" width=\"550\" /></p>','',1,70,'2013-07-27 06:45:48',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-07-27 06:45:48','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,1,'','',1,1688,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3098,3176,'För stor foderskärm','feedwindowerror33703','<p>På vissa datorer under Windows 7 blir vissa fönster i PC-Horse för stora vilket medför att Du kanske inte ser knappar som styr stängning av sidan eller knappen som leder till nästa arbetssteg. (Tyvärr har vi ingen lösning för närvarande om liknande fel uppträder under Windows 8).</p>\r\n<p>Detta avhjälps genom att byta Windows-tema, dvs sättet på vilket PC-Horse visas på Din dator.<br />Om det exempelvis ser ut så här på Din skärm (fönstret för stort):</p>\r\n<p><img alt=\"46-temaerror3\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-temaerror3.png\" height=\"321\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Gör så här: <br />Gå till Kontrollpanelen och välj \"Ändra tema\"</p>\r\n<p><img alt=\"46-temaerror1\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-temaerror1.png\" height=\"251\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Välj \"Windows klassisk\"</p>\r\n<p><img alt=\"46-temaerror2\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-temaerror2.png\" height=\"625\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Temat byts direkt och efter det att du startat om PC-Horse bör skärmarna visas så här:</p>\r\n<p><img alt=\"46-temaerror4\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-temaerror4.png\" height=\"329\" width=\"550\" /></p>','',1,70,'2013-07-27 06:45:48',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-07-27 06:45:48','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,1,'','',1,1688,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3099,3177,'Augusti 2013 - Aktiv periode for mange konkurrenceheste.','august20135117','<p><span>Sommeren er en aktiv periode for mange konkurrenceheste. Her i august er vi midt på sommeren og mange konkurrenceheste har haft en lang sæsong i denne varme årstid. Alligevel er der fortsat mange store konkurrencer, særligt inden forgallop og travsporten. </span></p>\r\n<p><span>Er der specielle ting med fodringen vi skal være ekstra opmærksomme på når hestene træner hårdt om sommerem? Generelt gælder at fodringen fortsættes som normalt også om sommeren, men i særlig varme perioder er det vigtig at skåne hestene mod varmen i dele af døgnet. Det er også vigtigt at sørge for god ventilation under transport. Når hestetransporten sidder i kø i trafikken kan det hurtigt blive for varmt for hestene. Efter træning og konkurrence skal hestene køles ned på en skånsom måde. Heste som blirer varmestresset kan få nedsat apetit og dette er meget uheldig i en viktig periode af konkurensesæsongen.</span></p>\r\n<p><span>Vi kan altså slå fast at foder og fodringsrutiner kan fortsætte som almindeligt også om sommeren. Meget vigtigt er det imidlertid at sikre god væske- og elektrolytbalance, da træning og konkurrense i varme perioder øger tabet af vædske og elektrolytter betragteligt. I praksis betyder dette at hestene må sikres tilgang til friskt vand og salt.</span></p>\r\n<p><span>Mange forsøg har vist at heste ikke drikker nok vand når de bare får vand fra drikkekopper. Hvis de i stedet får frisk vand fra store kar vil optagelsen af vand øge. Hvis hesten drikker for lidt vand vil dette i væsentlig grad kunne påvirke præstationerne . Yderligere er hestene mere udsatte for kolik når de drikker for lidt vand. Husk også at give hestene vand under længere transporter. Tag pauser og lad hestene få mulighed for at drikke.</span></p>\r\n<p><span>For at sikre at hestene får optaget nok salt er det ikke tilstrækkeligt at de har tilgang til saltsten Konkurrenceheste med et stort saltbehov kan ikke optage tilstrækkeligt med salt fra saltsten alene.</span></p>\r\n<p><span>Vi må derfor i stedet give salt på foderet eller blande salt i vandet. Hvis vi giver salt på foderet bør dette fordeles over mindst to måltider. Efter hård træning og konkurrence har hestene svedt meget og derfor udskildt meget salt. For hurtigt at&nbsp;&nbsp; kunne erstatte dette tab kan det være gavnligt at tilvende hestene til at drikke vand som er tilsat 5 gram salt per liter. En til to spande med sådant vand vil tilføre 50 -100 gram salt og dermed bidrage væsentlig til at genoprette elektrolyt balansen. Alle værdier i dette eksempel er baseret på heste med 500-600 kg kropsvægt. For mindre heste og ponyer må salttilførslen beregnes om i forhold til kropsvægten.</span></p>\r\n<p><span>PC-Horse programmet beregner hestens behov for salt i forhold til den træningsmængde der er opgivet og yderligere ud fra årstid. Det vil sige at programmet vil beregne et højere behov for salt om sommeren end om vinteren. Brug derfor PC-Horse aktivt og du får beregnet saltbehovet ud fra hestens kropsvægt, træningsmængde og den aktuelle årstid.</span></p>','',1,81,'2013-07-29 16:43:13',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-07-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,17,'','',1,1694,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3100,3178,'Augusti 2013 - Aktiv periode for mange konkurransehester.','august201387701','<p><span>Sommeren er en aktiv periode for mange konkurransehester. Nå i august er vi midt på sommeren og mange konkuransehester har alt hatt en lang sesong i denne varmeste årstiden. Likevel gjenstår mange store konkurranser, særlig innen gallopp og travsporten. </span></p>\r\n<p><span>Er det spesielle ting med fôringen vi må være ekstra oppmerksomme på når hestene går harde konkuranser om sommerem? Generelt kan vi si at fôr og fôring kan gå som normalt også om sommeren, men i særlig varme perioder er det viktig å skjerme hestene mot varmen deler av døgnet. Det er også viktig å sørge for god ventilasjon under transport. Når hestetransporten blir stående fast i rushtrafikken kan det fort bli for varmt for hestene. Etter trening og konkurranse skal hestene kjøles ned på en skånsom måte. Hester som blir varmestresset kan få nedsatt apetitt og dette er svært uheldig i en viktig periode av konkuransesesongen.</span></p>\r\n<p><span>Vi kan altså slå fast at fôr og fôringsrutiner kan være som vanlig også om sommeren. Svært viktig er det imidlertid å sikre god væske- og elektrolyttbalanse, da trening og konkurranse i varme perioder øker tap av væske og elektrolytter betraktelig. I praksis betyr dette at hestene må sikres tilgang på friskt vann og salt.</span></p>\r\n<p><span>Mange forsøk har vist at hester ikke drikker nok vann når de bare får vann fra drikkekar. Dersom de får friskt vann fra store bøtter vil opptaket av vann øke. Dersom hester drikker for lite vann vil dette kunne påvirke prestasjonene vesentlig. I tillegg er hestene mer utsatt for kolikk når de drikker for lite vann. Husk også å gi hestene vann under lengre transport. Ta gjerne pauser og la hestene få drikke.</span></p>\r\n<p><span>For å sikre at hestene får i seg nok salt er det ikke tilstrekkelig at de har tilgang til saltstein. Mange hester spiser alt for lite fra saltstein når behovet er stort. Vi må derfor i stedet gi salt på fôret eller blande salt i vannet. Dersom vi gir salt på fôret bør dette fordeles over minst to måltider. Etter hard trening og konkurranse har hestene svettet mye og derfor tapt mye salt. For raskt å kunne erstatte dette tapet kan det være gunstig å venne hestene til å drikke vann som er tilsatt 5 gram salt per liter. En til to bøtter med slikt vann vil tilføre 50 -100 gram salt og dermed bidra vesentlig til å gjenopprette elektrolytt balansen. Alle verdier i dette eksempelet er regnet for hester på 500-600 kg kroppsvekt. For mindre hester og ponnier må det regnes om i forhold til kroppsvekten.</span></p>\r\n<p><span>PC-Horse programmet beregner hestens behov for salt i forhold til den treningsmengden dere oppgir og i tillegg ut fra årstid. Det vil si at programmet vil beregne et høyere behov for salt om sommeren enn om vinteren. Bruk derfor PC-Horse aktivt og du får beregnet saltbehovet ut fra hestens kroppsvekt, treningsmengde og den aktuelle årstiden.</span></p>','',1,81,'2013-07-29 16:43:13',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-07-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,17,'','',1,1694,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3101,3179,'August 2013 - Active period for competition horses.','august201319003','<p>Summer is an active time for many competition horses. In August, we are now in the middle of summer and many competition horses have already gone through a long season of hot weather. However, many major competitions, particularly gallop and trotting, are still to come.<br /><br />Are there specific issues around feeds and feeding we have to take into extra account when horses are competing during the summer? In general we can say that feed and feeding can continue as normal in the summer, but in especially warm periods it is important to protect horses against excessive heat of the day. It is also important to ensure good ventilation during transport. When a horse transport is stuck in rush hour traffic, it can become too hot for the horse(s) inside. After training and racing, horses should be cooled down carefully. Horses that are heat stressed may have poor appetites and this is very unfortunate during such an important period of the competition season.<br />Feed and feeding practices may be much the same as in the rest of the year, but it is especially important to maintain a proper fluid and electrolyte balance in warmer weather. Training and competing in warm periods increases the loss of fluid and electrolytes significantly. In practice this means that horses must receive guaranteed access to fresh water and salt.</p>\r\n<p>Many experiments have shown that horses do not drink enough water when they only take water from automatic water bowls . If they get their fresh water from buckets the daily water uptake will increase. If horses are drinking too little water, this can affect their performance significantly. In addition, horses are more prone to colic if they are drinking too little water. Remember also to offer horses an adequate supply of water during prolonged transport and journeys.<br />To ensure that horses get enough salt, salt licks alone are not enough. Many horses will take too little salt from salt licks even when their salt requirement is high. We must instead provide adequate amounts of salt with the feed or mix the salt in the water. If we give salt with the feed it should be distributed over at least two meals. After hard training and competition, horses have sweated a lot and therefore lost a great deal of salt. To quickly replace this loss it can be beneficial to accustom the horses to drinking water containing 5 grams of salt per litre of water. One to two buckets of such water will add 50 -100 grams of salt to the intake and thus contribute significantly to restoring electrolyte balance. All the values in this example are calculated for horses of 500-600 kg body weight. For smaller horses and ponies, values must be converted according to body weight.</p>\r\n<p>The PC-Horse program calculates your horse\'s requirement for salt according to its body weight, the amount of exercise you determine and, additionally, the season. This means, for example, that the program will calculate higher levels of need for salt in summer than in winter months. Making active use of the program throughout the year will help you stay in control of your horse\'s need for salt, regardless of changing body weight, exercise regimes or the actual season.</p>','',1,81,'2013-07-29 16:43:13',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-07-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,17,'','',1,1694,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3102,3180,'Augusti 2013 - Aktiv periode for mange konkurransehester.','august201366845','<p><span>Sommeren er en aktiv periode for mange konkurransehester. Nå i august er vi midt på sommeren og mange konkuransehester har alt hatt en lang sesong i denne varmeste årstiden. Likevel gjenstår mange store konkurranser, særlig innen gallopp og travsporten. </span></p>\r\n<p><span>Er det spesielle ting med fôringen vi må være ekstra oppmerksomme på når hestene går harde konkuranser om sommerem? Generelt kan vi si at fôr og fôring kan gå som normalt også om sommeren, men i særlig varme perioder er det viktig å skjerme hestene mot varmen deler av døgnet. Det er også viktig å sørge for god ventilasjon under transport. Når hestetransporten blir stående fast i rushtrafikken kan det fort bli for varmt for hestene. Etter trening og konkurranse skal hestene kjøles ned på en skånsom måte. Hester som blir varmestresset kan få nedsatt apetitt og dette er svært uheldig i en viktig periode av konkuransesesongen.</span></p>\r\n<p><span>Vi kan altså slå fast at fôr og fôringsrutiner kan være som vanlig også om sommeren. Svært viktig er det imidlertid å sikre god væske- og elektrolyttbalanse, da trening og konkurranse i varme perioder øker tap av væske og elektrolytter betraktelig. I praksis betyr dette at hestene må sikres tilgang på friskt vann og salt.</span></p>\r\n<p><span>Mange forsøk har vist at hester ikke drikker nok vann når de bare får vann fra drikkekar. Dersom de får friskt vann fra store bøtter vil opptaket av vann øke. Dersom hester drikker for lite vann vil dette kunne påvirke prestasjonene vesentlig. I tillegg er hestene mer utsatt for kolikk når de drikker for lite vann. Husk også å gi hestene vann under lengre transport. Ta gjerne pauser og la hestene få drikke.</span></p>\r\n<p><span>For å sikre at hestene får i seg nok salt er det ikke tilstrekkelig at de har tilgang til saltstein. Mange hester spiser alt for lite fra saltstein når behovet er stort. Vi må derfor i stedet gi salt på fôret eller blande salt i vannet. Dersom vi gir salt på fôret bør dette fordeles over minst to måltider. Etter hard trening og konkurranse har hestene svettet mye og derfor tapt mye salt. For raskt å kunne erstatte dette tapet kan det være gunstig å venne hestene til å drikke vann som er tilsatt 5 gram salt per liter. En til to bøtter med slikt vann vil tilføre 50 -100 gram salt og dermed bidra vesentlig til å gjenopprette elektrolytt balansen. Alle verdier i dette eksempelet er regnet for hester på 500-600 kg kroppsvekt. For mindre hester og ponnier må det regnes om i forhold til kroppsvekten.</span></p>\r\n<p><span>PC-Horse programmet beregner hestens behov for salt i forhold til den treningsmengden dere oppgir og i tillegg ut fra årstid. Det vil si at programmet vil beregne et høyere behov for salt om sommeren enn om vinteren. Bruk derfor PC-Horse aktivt og du får beregnet saltbehovet ut fra hestens kroppsvekt, treningsmengde og den aktuelle årstiden.</span></p>','',1,81,'2013-07-29 16:43:13',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-07-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,17,'','',1,1694,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3103,3181,'Augusti 2013 - Aktiv periode for mange konkurransehester.','august201398855','<p><span>Sommeren er en aktiv periode for mange konkurransehester. Nå i august er vi midt på sommeren og mange konkuransehester har alt hatt en lang sesong i denne varmeste årstiden. Likevel gjenstår mange store konkurranser, særlig innen gallopp og travsporten. </span></p>\r\n<p><span>Er det spesielle ting med fôringen vi må være ekstra oppmerksomme på når hestene går harde konkuranser om sommerem? Generelt kan vi si at fôr og fôring kan gå som normalt også om sommeren, men i særlig varme perioder er det viktig å skjerme hestene mot varmen deler av døgnet. Det er også viktig å sørge for god ventilasjon under transport. Når hestetransporten blir stående fast i rushtrafikken kan det fort bli for varmt for hestene. Etter trening og konkurranse skal hestene kjøles ned på en skånsom måte. Hester som blir varmestresset kan få nedsatt apetitt og dette er svært uheldig i en viktig periode av konkuransesesongen.</span></p>\r\n<p><span>Vi kan altså slå fast at fôr og fôringsrutiner kan være som vanlig også om sommeren. Svært viktig er det imidlertid å sikre god væske- og elektrolyttbalanse, da trening og konkurranse i varme perioder øker tap av væske og elektrolytter betraktelig. I praksis betyr dette at hestene må sikres tilgang på friskt vann og salt.</span></p>\r\n<p><span>Mange forsøk har vist at hester ikke drikker nok vann når de bare får vann fra drikkekar. Dersom de får friskt vann fra store bøtter vil opptaket av vann øke. Dersom hester drikker for lite vann vil dette kunne påvirke prestasjonene vesentlig. I tillegg er hestene mer utsatt for kolikk når de drikker for lite vann. Husk også å gi hestene vann under lengre transport. Ta gjerne pauser og la hestene få drikke.</span></p>\r\n<p><span>For å sikre at hestene får i seg nok salt er det ikke tilstrekkelig at de har tilgang til saltstein. Mange hester spiser alt for lite fra saltstein når behovet er stort. Vi må derfor i stedet gi salt på fôret eller blande salt i vannet. Dersom vi gir salt på fôret bør dette fordeles over minst to måltider. Etter hard trening og konkurranse har hestene svettet mye og derfor tapt mye salt. For raskt å kunne erstatte dette tapet kan det være gunstig å venne hestene til å drikke vann som er tilsatt 5 gram salt per liter. En til to bøtter med slikt vann vil tilføre 50 -100 gram salt og dermed bidra vesentlig til å gjenopprette elektrolytt balansen. Alle verdier i dette eksempelet er regnet for hester på 500-600 kg kroppsvekt. For mindre hester og ponnier må det regnes om i forhold til kroppsvekten.</span></p>\r\n<p><span>PC-Horse programmet beregner hestens behov for salt i forhold til den treningsmengden dere oppgir og i tillegg ut fra årstid. Det vil si at programmet vil beregne et høyere behov for salt om sommeren enn om vinteren. Bruk derfor PC-Horse aktivt og du får beregnet saltbehovet ut fra hestens kroppsvekt, treningsmengde og den aktuelle årstiden.</span></p>','',1,81,'2013-07-29 16:43:13',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-07-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,17,'','',1,1694,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3104,3182,'Augusti 2013 - Aktiv period för tävlingshästar','august201361370','<p><span>Sommaren ä\'r en aktiv period för många tävlingshästar. Nu i augusti är vi mitt i sensommaren och nmånga tävlingshästar har redan haft en lång säsong i denna varma årstid. Ändå återstår många stora tävlingstillfällebn, i synnerhet i galoppen och travet.<br data-mce-bogus=\"1\" /></span></p>\r\n<p><span>Finns det speciella saker vi bör tänka på när det gäller utfodringen när hästarna går på hårda tävlingar under sommaren? Generellt kan man säga att foder och utfodring kan hanteras på normalt sätt också under sommarperioden, men särskilt under varmare perioder är det viktigt att skydda hästarna mot värmen under delar av dygnet. Det är också viktigt att sörja för god ventilation under transporter. När en hästtransport blir stående fast i trafiken kan det snabbt bli för varmt för hästarna. Efter träning och tävling måste hästen kylas ner på ett skonsamt sätt. Hästsar som blir värmestressade kan tappa aptiten och detta är mycket ohälsosamt under den viktiga tävlingssäsongen.</span></p>\r\n<p><span>Man kan alltså slå fast att foder och utfodringsrutiner kan vara precis som vanligt under sommaren. Det är dock mycket viktigt att du säkerställer en god vätske- och elektrolytbalans eftersom träning och tävling under varma perioder ökar förlust av vätska och elektrolyter avsevärt. I praktiken innebär detta att hästen måste ha tillgång till friskt vatten och salt.<br data-mce-bogus=\"1\" /></span></p>\r\n<p><span>Många försök har visat att hästar inte dricker tillräcklig mängd vatten om de bara får vatten i vattenkopp. Om de däremot får vatten i stora hinkar eller vattenkar så ökar deras vattenintag. Dricker hästen för lite vatten påverkas deras presation väsentligt negativt. Och de riskerar dessutom att få kolik när de dricker för lite vatten. Kom ihåg att ge hästarna vatten under längre transporter och ta paus för att ge hästarna chans att dricka ordentligt.<br /></span></p>\r\n<p><span>&nbsp;För att säkerställa att hästarna får i sig tillräckligt med salt räcker det inte med enbart saltsten. Många hästar slickar alldeles för lite på saltsten för att få i sig det de behöver när behovet är stort. Du måste därför lägga till salt i fodret eller blanda salt i vattnet. När du ger salt i fodret bör det fördelas över minst två måltider. Efter ett hårt träningspass eller efter en tävling har hästen svettats mycket och därigenom tappat mycket salt. För att snabbt kunna ersätta förlusten kan det vara bra att vänja hästen att dricka vatten som tillsatts 5 gram salt per liter. 1 - 2 hinkar med sådant vatten tillför 50 - 100 gr salt och bidrar väsentligen till att återställa elektrolytbalansen. Alla värden i detta exemple är tillämpbart på hästar med 500-600 kg kroppsvikt. För mindre hästar och ponnier bör du anpassa saltmängden till kroppsvikten.<br /></span></p>\r\n<p><span>PC-Horse programmet beräknar hästens saltbehov i förhållande till träningsmängden som du uppger och anpassar den till årstiden. Det innebär att programmet kompenserar för ett högre behov av salt om sommaren än om vintern. Använd därför programmet regelbundet så får du automatiskt alla uppgifter om saltbehovet uträknat efter hästens kroppsvikt, träningsintgensitet och aktuell årstid.<br /></span></p>','',1,81,'2013-07-29 16:43:13',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-07-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,17,'','',1,1694,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3105,3183,'jpg-error','jpg-error80221','<p>Vid månadsskifte går programmet PC-Horse upp på internet för att ladda ned den nya öppningsbilden på startsidan. Om det vid detta tillfälle inte får kontakt med vår server skapar programmet en ersättningssida (the cavehorse). Det händer undantagsvis att det kan bli en grå platta.</p>\r\n<p>När programmet startas får du ett felmeddelande \"jpg error\".</p>\r\n<p><img alt=\"jpg-error1\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/jpg-error1.png\" height=\"174\" width=\"207\" /></p>\r\n<p>Då måste den automatiskt skapade \"falska\" bilden, som fått det aktuella månadsnamnet, raderas för att den korrekta bilden ska kunna laddas ned på nytt.</p>\r\n<p><strong>Gör så här:</strong></p>\r\n<p>Avsluta PC-Horse</p>\r\n<p>Gå till mappen \"images\" enligt sökvägen nedan. Radera den bild som har ett namn som motsvarar aktuell månad. T.ex 2013_08splash.jpg om det är Augusti 2013.</p>\r\n<p>Se till att du har kontakt med Internet</p>\r\n<p>Starta om programmet. Nu ska du få den nya öppningsbilden.</p>\r\n<p><img alt=\"jpg-error2\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/jpg-error2.png\" height=\"395\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,69,'2013-08-01 16:53:12',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-08-01 16:53:12','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,1,'','',1,1735,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3106,3184,'jpg-error','jpg-error45886','<p>Vid månadsskifte går programmet PC-Horse upp på internet för att ladda ned den nya öppningsbilden på startsidan. Om det vid detta tillfälle inte får kontakt med vår server skapar programmet en ersättningssida (the cavehorse). Det händer undantagsvis att det kan bli en grå platta.</p>\r\n<p>När programmet startas får du ett felmeddelande \"jpg error\".</p>\r\n<p><img alt=\"jpg-error1\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/jpg-error1.png\" height=\"174\" width=\"207\" /></p>\r\n<p>Då måste den automatiskt skapade \"falska\" bilden, som fått det aktuella månadsnamnet, raderas för att den korrekta bilden ska kunna laddas ned på nytt.</p>\r\n<p><strong>Gör så här:</strong></p>\r\n<p>Avsluta PC-Horse</p>\r\n<p>Gå till mappen \"images\" enligt sökvägen nedan. Radera den bild som har ett namn som motsvarar aktuell månad. T.ex 2013_08splash.jpg om det är Augusti 2013.</p>\r\n<p>Se till att du har kontakt med Internet</p>\r\n<p>Starta om programmet. Nu ska du få den nya öppningsbilden.</p>\r\n<p><img alt=\"jpg-error2\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/jpg-error2.png\" height=\"395\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,69,'2013-08-01 16:53:12',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-08-01 16:53:12','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,1,'','',1,1735,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3107,3185,'jpg-error','jpg-error95523','<p>Vid månadsskifte går programmet PC-Horse upp på internet för att ladda ned den nya öppningsbilden på startsidan. Om det vid detta tillfälle inte får kontakt med vår server skapar programmet en ersättningssida (the cavehorse). Det händer undantagsvis att det kan bli en grå platta.</p>\r\n<p>När programmet startas får du ett felmeddelande \"jpg error\".</p>\r\n<p><img alt=\"jpg-error1\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/jpg-error1.png\" height=\"174\" width=\"207\" /></p>\r\n<p>Då måste den automatiskt skapade \"falska\" bilden, som fått det aktuella månadsnamnet, raderas för att den korrekta bilden ska kunna laddas ned på nytt.</p>\r\n<p><strong>Gör så här:</strong></p>\r\n<p>Avsluta PC-Horse</p>\r\n<p>Gå till mappen \"images\" enligt sökvägen nedan. Radera den bild som har ett namn som motsvarar aktuell månad. T.ex 2013_08splash.jpg om det är Augusti 2013.</p>\r\n<p>Se till att du har kontakt med Internet</p>\r\n<p>Starta om programmet. Nu ska du få den nya öppningsbilden.</p>\r\n<p><img alt=\"jpg-error2\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/jpg-error2.png\" height=\"395\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,69,'2013-08-01 16:53:12',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-08-01 16:53:12','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,1,'','',1,1735,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3108,3186,'jpg-error','jpg-error54376','<p>Vid månadsskifte går programmet PC-Horse upp på internet för att ladda ned den nya öppningsbilden på startsidan. Om det vid detta tillfälle inte får kontakt med vår server skapar programmet en ersättningssida (the cavehorse). Det händer undantagsvis att det kan bli en grå platta.</p>\r\n<p>När programmet startas får du ett felmeddelande \"jpg error\".</p>\r\n<p><img alt=\"jpg-error1\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/jpg-error1.png\" height=\"174\" width=\"207\" /></p>\r\n<p>Då måste den automatiskt skapade \"falska\" bilden, som fått det aktuella månadsnamnet, raderas för att den korrekta bilden ska kunna laddas ned på nytt.</p>\r\n<p><strong>Gör så här:</strong></p>\r\n<p>Avsluta PC-Horse</p>\r\n<p>Gå till mappen \"images\" enligt sökvägen nedan. Radera den bild som har ett namn som motsvarar aktuell månad. T.ex 2013_08splash.jpg om det är Augusti 2013.</p>\r\n<p>Se till att du har kontakt med Internet</p>\r\n<p>Starta om programmet. Nu ska du få den nya öppningsbilden.</p>\r\n<p><img alt=\"jpg-error2\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/jpg-error2.png\" height=\"395\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,69,'2013-08-01 16:53:12',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-08-01 16:53:12','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,1,'','',1,1735,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3109,3187,'jpg-error','jpg-error49057','<p>Vid månadsskifte går programmet PC-Horse upp på internet för att ladda ned den nya öppningsbilden på startsidan. Om det vid detta tillfälle inte får kontakt med vår server skapar programmet en ersättningssida (the cavehorse). Det händer undantagsvis att det kan bli en grå platta.</p>\r\n<p>När programmet startas får du ett felmeddelande \"jpg error\".</p>\r\n<p><img alt=\"jpg-error1\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/jpg-error1.png\" height=\"174\" width=\"207\" /></p>\r\n<p>Då måste den automatiskt skapade \"falska\" bilden, som fått det aktuella månadsnamnet, raderas för att den korrekta bilden ska kunna laddas ned på nytt.</p>\r\n<p><strong>Gör så här:</strong></p>\r\n<p>Avsluta PC-Horse</p>\r\n<p>Gå till mappen \"images\" enligt sökvägen nedan. Radera den bild som har ett namn som motsvarar aktuell månad. T.ex 2013_08splash.jpg om det är Augusti 2013.</p>\r\n<p>Se till att du har kontakt med Internet</p>\r\n<p>Starta om programmet. Nu ska du få den nya öppningsbilden.</p>\r\n<p><img alt=\"jpg-error2\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/jpg-error2.png\" height=\"395\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,69,'2013-08-01 16:53:12',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-08-01 16:53:12','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,1,'jpg error','Vid månadsskifte går programmet PC-Horse upp på internet för att ladda ned den nya öppningsbilden på startsidan. Om det vid detta tillfälle inte får kontakt med vår server skapar programmet en ersättningssida (the cavehorse). Det händer undantagsvis att det kan bli en grå platta.\r\n\r\nNär programmet startas får du ett felmeddelande \"jpg error\".',1,1735,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3110,3188,'Sara Muhonen','sara-muhonen55200','<p><strong><img alt=\"saramuhonen\" src=\"images-joomla/stories/46-images/saramuhonen.jpg\" height=\"136\" width=\"133\" /></strong></p>\r\n<p><strong>Sara Muhonen</strong> är agronomie doktor och har disputerat vid Institutionen för Husdjurens Utfodring och Vård, Sveriges Lantbruksuniversitet (SLU) med avhandlingen ‘Metabolism and Hindgut Ecosystem in Forage Fed Sedentary and Athletic Horses’. Efter avhandlingsarbetet har hon forskat vid USC Nutrition du Cheval Athlète – AgroSup Dijon – INRA, Frankrike. Sara är även författare till boken ‘Grovfoder till häst – för hälsa och prestation’. Hon har en livslång passion för hästar och speciellt travhästen och travsporten.</p>\r\n<p>Sara leder intressanta kurser i avancerad utfodring för hästar där du även får möjlighet att använda PC-Horse som hjälpmedel för att optimera dina foderstater.&nbsp; Besök gärna Equi-Nutritions hemsida: <a href=\"http://www.equi-nutrition.com\">www.equi-nutrition.com </a>för att läsa mer. Sara driver även <a href=\"http://www.grovfoderborsen.se/\">Grovfoderbörsen</a> - <span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1F497D\"><span face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><span style=\"color: #000000;\">en marknadsplats för att sälja och köpa grovfoder.</span><br /><br /><span style=\"color: #000000;\">Välj Sara Muhonen i beställningsfönstret om du köpt programmet av henne.</span><br /></span></span></span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">Mobil 0730-251 505<br />Epost: <span><a href=\"mailto:saramuhonen@equi-nutrition.com\">saramuhonen@equi-nutrition.com</a><br /></span><span></span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,36,'2008-10-23 15:12:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-10-23 15:12:29','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,1,'','',1,591,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3111,3189,'Sara Muhonen','sara-muhonen91995','<p><strong><img alt=\"saramuhonen\" src=\"images-joomla/stories/46-images/saramuhonen.jpg\" height=\"136\" width=\"133\" /></strong></p>\r\n<p><strong>Sara Muhonen</strong> är agronomie doktor och har disputerat vid Institutionen för Husdjurens Utfodring och Vård, Sveriges Lantbruksuniversitet (SLU) med avhandlingen ‘Metabolism and Hindgut Ecosystem in Forage Fed Sedentary and Athletic Horses’. Efter avhandlingsarbetet har hon forskat vid USC Nutrition du Cheval Athlète – AgroSup Dijon – INRA, Frankrike. Sara är även författare till boken ‘Grovfoder till häst – för hälsa och prestation’. Hon har en livslång passion för hästar och speciellt travhästen och travsporten.</p>\r\n<p>Sara leder intressanta kurser i avancerad utfodring för hästar där du även får möjlighet att använda PC-Horse som hjälpmedel för att optimera dina foderstater.&nbsp; Besök gärna Equi-Nutritions hemsida: <a href=\"http://www.equi-nutrition.com\">www.equi-nutrition.com </a>för att läsa mer. Sara driver även <a href=\"http://www.grovfoderborsen.se/\">Grovfoderbörsen</a> - <span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1F497D\"><span face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><span style=\"color: #000000;\">en marknadsplats för att sälja och köpa grovfoder.</span><br /><br /><span style=\"color: #000000;\">Välj Sara Muhonen i beställningsfönstret om du köpt programmet av henne.</span><br /></span></span></span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">Mobil 0730-251 505<br />Epost: <span><a href=\"mailto:saramuhonen@equi-nutrition.com\">saramuhonen@equi-nutrition.com</a><br /></span><span></span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,36,'2008-10-23 15:12:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-10-23 15:12:29','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,1,'','',1,591,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3112,3190,'Sara Muhonen','sara-muhonen26092','<p><strong><img alt=\"saramuhonen\" src=\"images-joomla/stories/46-images/saramuhonen.jpg\" height=\"136\" width=\"133\" /></strong></p>\r\n<p><strong>Sara Muhonen</strong> är agronomie doktor och har disputerat vid Institutionen för Husdjurens Utfodring och Vård, Sveriges Lantbruksuniversitet (SLU) med avhandlingen ‘Metabolism and Hindgut Ecosystem in Forage Fed Sedentary and Athletic Horses’. Efter avhandlingsarbetet har hon forskat vid USC Nutrition du Cheval Athlète – AgroSup Dijon – INRA, Frankrike. Sara är även författare till boken ‘Grovfoder till häst – för hälsa och prestation’. Hon har en livslång passion för hästar och speciellt travhästen och travsporten.</p>\r\n<p>Sara leder intressanta kurser i avancerad utfodring för hästar där du även får möjlighet att använda PC-Horse som hjälpmedel för att optimera dina foderstater.&nbsp; Besök gärna Equi-Nutritions hemsida: <a href=\"http://www.equi-nutrition.com\">www.equi-nutrition.com </a>för att läsa mer. Sara driver även <a href=\"http://www.grovfoderborsen.se/\">Grovfoderbörsen</a> - <span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><span style=\"color: #1f497d;\" color=\"#1F497D\"><span face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><span style=\"color: #000000;\">en marknadsplats för att sälja och köpa grovfoder.</span><br /><br /><span style=\"color: #000000;\">Välj Sara Muhonen i beställningsfönstret om du köpt programmet av henne.</span><br /></span></span></span></p>\r\n<p class=\"MsoNormal\">Mobil 0730-251 505<br />Epost: <span><a href=\"mailto:saramuhonen@equi-nutrition.com\">saramuhonen@equi-nutrition.com</a><br /></span><span></span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,36,'2008-10-23 15:12:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-10-23 15:12:29','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,1,'sara muhonen, ombud pc-horse','Sara leder intressanta kurser i avancerad utfodring för hästar där du även får möjlighet att använda PC-Horse som hjälpmedel för att optimera dina foderstater.  Besök gärna Equi-Nutritions hemsida: www.equi-nutrition.com för att läsa mer. Sara driver även Grovfoderbörsen - en marknadsplats för att sälja och köpa grovfoder.',1,591,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3113,3191,'September 2013 - Forberedelser før fravæningen af årets føl','sept201397384','<p><img alt=\"foal-and-mare550\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foal-and-mare550.jpg\" height=\"413\" width=\"550\" /></p>\r\n<p><span>Vi er nu kommet til september og afgræsningssæsonen &nbsp;nærmer sig sin afslutning . Samtidig nærmer tiden sig da årets føl skal skilles fra hoppen. For mange føl er fravæningen en stresset tid som påvirker dem både fysisk og psykisk. I september er det derfor gunstig at forberede føllene godt. </span></p>\r\n<p><span>Det er vigtigt at fravænningen bliver gjort så skånsom som mulig. Det er flere måder at gennemføre fravæningen på. Enkelte foretrækker at adskille hopper og føl hurtigt, mens andre vil gøre prosessen gradvis ved, langsomt at lade føllene være længere og længere tid borte fra hopperne. Her må den enkelte bruge sine egne erfaringer og anvende de metoder som passer bedst under de konkrete forhold. Det vil blandt andet være forskel på om man bare har en hoppe med føl eller om man har flere følhopper sådan, at føllene fortsat kan gå sammen efter fravænningen. </span></p>\r\n<p><span>Hvor føllene bliver vejet regelmæssigt viser det sig ofte, at tilvæksten går ned i tiden efter fravænning Dette er ikke optimalt, da en periode med lav tilvækst typisk bliver fulgt af en periode med ekstra hurtig vækst. Dette kaldes <i>kompensatorisk vækst</i>. Føllene prøver da at indhente den tilvækst de tabte i forbindelse med fravænningen. I sådanne perioder kan vi ofte se at føllene bliver tynde og overbyggede, dvs at de bliver højere over krydset end over manken. En sådan kompensatorisk vækst er ikke optimal da føllene i sådanne perioder kan have ekstra tendens til en uønsket udvikling af sener, led og ben. En viktig del af forberedelsene til fravænning er derfor at føllene æder godt og opretholder normal tilvækst gennem fravænningsperioden.</span></p>\r\n<p><span>Det er velkendt at stres kan føre til mavesår hos heste, særlig for heste i træning som får relativt meget kraftfoder. En betydelig andel af vores rideheste, travheste og galopheste døjer da også med mavesår. At dette også kan være et problem for føl og ungheste er mindre kendt. Undersøgelser har imidlertid vist at en stor del af føllene også kan have mavesår, særlig dem som får tilskud af kraftfoder. Det er derfor vigtigt at føllene ved fravænning får <i>rigeligt med grovfoder af bedst mulig kvalitet,</i> sådan at brugen af kraftfoder kan begrænses på et moderat niveau. </span></p>\r\n<p><span>Går føllene fortsat på gode græsmarker efter fravænningen forløber denne nemmest. Er græsmarkerne knapt så gode må føllene få tilskud af hø eller wrap på marken. </span></p>\r\n<p><span>De steder hvor føllene bliver taget på stald i forbindelse med fravænningen er det vigtigt, at føllene får fri tilgang til grovfoder , enten hø eller wrap samt, at kvaliteten af grovfoderet er god så grovfoderet kan være basis for en fortsat jævn vækst. Det vil sige at energi- og proteinindholdet skal være relativt højt. Det er derfor vigtigt at der er taget foderanalyser af grovfoderet sådan, at der er dokumentation for foderværdien. </span></p>\r\n<p><span>Føl har behov for grovfoder med højt indhold af calcium, fosfor energi og protein ved fravænningen og gennem hele den første vinter. Godt grovfoder med relativ høj foderværdi passer også udemærket til ældre ungheste i vækst. Svenske forsøg viser, at føl og åringer vokser lige godt på grovfoderbaserede rationer som på traditionelle rationer hvor kraftfoderet udgør en væsentlig del af rationen, så længe grovfoderet er af den nævnte gode kvalitet.</span></p>\r\n<p><span>Når vi vurderer næringsindholdet baseret på foderanalyser skal vi alltid bruge de værdier som er opgivet pr kg tørrstof. Dette er særlig vigtigt når vi anvender wrap, da dette foder kan variere meget i vandindhold.</span></p>\r\n<p><span style=\"background: none repeat scroll 0% 0% yellow;\"><span style=\"background-color: #ffffff;\">Som en tommelfingerregel kan vi sige at grovfoder til føl og åringer bør indeholde mindst 0,6 foderenheder (Fe) og mindst 85 gram fordøjelig råprotein per kg tørstof. Yderligere bør grovfoderet mindst indholde 4 gram calcium pr kg tørstof.&nbsp;&nbsp;</span> </span></p>\r\n<p><span>Konklussionen er derfor ,at når vi planlægger fravænning af føllene er det en vigtig del af planlægningen at sørge for at grovfodret har en kvalitet og et næringsind hold som passer til føl og åringer. Dette kræver at du har en analyse af grovfoderet og kan bruge analyseværdierne når du planlægger fodringen. </span></p>\r\n<p><span>PC-Horse er et vigtigt redskap i denne sammenhæng. PC-Horse og analysefirmaet Eurofins har i 2013 indgået en samarbejdaftale sådan at kunder som bestiller foderanalyser kan opgive sin e-mail adresse og efterfølgende få tilsendt en databaseret fil (xml-fil) som kan hentes direkte og korrekt ind i PC-Horse programmet. Dermed kan du, uden risiko for at lave fejl , sammensætte foderplaner til føl og ungheste med det grovfoder du har til rådighed. Anvender du PC-Horse aktivt kvalitetssikrer du fodringen af føl og ungheste , også i forbindelse med fravænningen . </span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,81,'2013-07-29 16:43:13',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-08-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','fravæning føl','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,16,'','Det er vigtigt at fravænningen bliver gjort så skånsom som mulig. Det er flere måder at gennemføre fravæningen på. Enkelte foretrækker at adskille hopper og føl hurtigt, mens andre vil gøre prosessen gradvis ved, langsomt at lade føllene være længere og længere tid borte fra hopperne. Her må den enkelte bruge sine egne erfaringer og anvende de metoder som passer bedst under de konkrete forhold. Det vil blandt andet være forskel på om man bare har en hoppe med føl eller om man har flere følhopper sådan, at føllene fortsat kan gå sammen efter fravænningen.',1,2301,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3114,3192,'September 2013 - Dags att skilja av fölen','sept201329162','<p><img alt=\"foal-and-mare550\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foal-and-mare550.jpg\" height=\"413\" width=\"550\" /></p>\r\n<p><b><span style=\"font-size: 12pt; line-height: 115%;\">Forberedelser før avvenningen av årets føll</span></b></p>\r\n<p><span>Vi er kommet til september og årets beitesesong går mot slutten. Samtidig nærmer vi oss tiden da årets føll skal skilles fra mor. For mange føll er avvenningen en stressende tid som påvirker dem både fysisk og psykisk. I september er det derfor gunstig å forberede føllene godt. </span></p>\r\n<p><span>Det er viktig at avvenningen blir gjort så skånsom som mulig. Det er flere måter å gjennomføre avvenningen på. Enkelte foretrekker å skille hopper og føll raskt, mens andre vil gjøre prosessen gradvis ved å la føllene være stadig lengre tid borte fra hoppa. Her må den enkelte bruke egne erfaringer og anvende de metodene som passer best under hjemlige forhold. Det vil blant annet være forskjell om man bare har en hoppe med føll eller om man har flere føllhopper, slik at føllene kan gå sammen etter avvenningen. </span></p>\r\n<p><span>Der føllene blir veid regelmessig viser det seg ofte at tilveksten går ned i tiden etter avvenning. Dette er ikke ønskelig, da en periode med lav tilvekst gjerne blir fulgt av en periode med ekstra rask vekst. Dette kalles <i>kompensatorisk vekst</i>. Føllene prøver da å ta igjen for den tapte veksten etter avvenning. I slike perioder kan vi ofte se at føllene blir tynne og overbygde, dvs at de blir høyere over krysset enn over manken. Slik kompensatorisk vekst er ikke ønskelig da føllene i slike perioder kan ha ekstra tendens til en uønsket utvikling av sener, ledd og ben. En viktig del av forberedelsene til avvenning er derfor at føllene spiser godt og opprettholder normal tilvekst gjennom avvenningsperioden.</span></p>\r\n<p><span>Det er vel kjent at stress kan føre til magesår hos hester, særlig til hester i trening som får relativt mye kraftfôr. En betydelig andel av våre ridehester, travhester og galopphester sliter da også med magesår. At dette også kan være et problem for føll og unghester er mindre kjent. Undersøkelser har imidlertid vist at en stor del av føllene også kan ha magesår, særlig de som får tilskudd av kraftfôr. Det er derfor ønskelig at føllene ved avvenning får <i>rikelig grovfôr av best mulig kvalitet,</i> slik at bruken av kraftfôr kan holdes på et moderat nivå. </span></p>\r\n<p><span>Dersom føllene fortsatt får gå på beite etter avvenningen blir det vanligvis få problemer hvis beitene er rimelig gode så sent på året. Hvis beitene begynner å bli dårlige, bør føll og mødre få tilskudd av høy eller høysilasje ute. </span></p>\r\n<p><span>Der føllene blir tatt inn fra beite ved avvenning er det viktig at de får fri tilgang til grovfôr, enten høy eller høyilasje, og at kvaliteten er tilpasset føll. Det vil si at både energi- og proteininnhold er relativt høyt. Det bør derfor absolutt være tatt fôranalyse av det grovfôret som skal benyttes i avvenningsperioden. </span></p>\r\n<p><span>Føll har behov for grovfôr med høyt innhold av kalsium, energi og protein ved avvenning og gjennom hele første vinteren. Dette er grovfôr med næringsinnhold som også passer til eldre unghester i vekst. Svenske forsøk viser at føll og åringer vokser like bra på grovfôrbaserte rasjoner som på tradisjonelle rasjoner der kraftfôr utgjør en vesentlig del av rasjonen, så lenge grovfôret har den nevnte kvaliteten.</span></p>\r\n<p><span>Når vi vurderer næringsinnhold basert på fôranalyser skal vi alltid bruke de verdiene som er oppgitt per kg tørrstoff. Dette er særlig viktig når vi bruker høysilasje, da dette fôret kan variere mye i vanninnhold.</span></p>\r\n<p><span style=\"background: none repeat scroll 0% 0% yellow;\">Som en rettesnor kan vi si at grovfôr til føll og åringer bør inneholde minst 0,6 fôrenheter (FeH) og minst 85 gram fordøyelig råprotein per kg tørrstoff. I tillegg bør det inneholde minst 4 gram kalsium per kg tørrstoff.</span><span> </span></p>\r\n<p><span>Konklusjonen er derfor at når vi planlegger avvenning av føllene er det en viktig del av planleggingen å sørge for at grovfôret har en kvalitet og et næringsinnhold som passer til føll og åringer. Dette krever at du har analyse av grovfôret og kan bruke analyseverdiene når du planlegger fôringen. </span></p>\r\n<p><span>PC-Horse er et viktig redskap i denne sammenheng. PC-Horse og analysefirmaet Eurofins har i 2013 inngått en samarbeidsavtale slik at kunder som bestiller fôranalyser kan oppgi sin e-post adresse og får da tilsendt en datalesbar fil (xml-fil) som kan lastes direkte og korrekt inn i PC-Horse programmet. Dermed kan du, uten fare for å gjøre feil, sette opp fôrplaner til unghestene dine med det grovfôret du har på stallen. Bruker du PC-Horse aktivt vil du kvalitetssikre fôringen av unghestene dine, også i avvenningsperioden, på en måte som svært få kunne gjøre tidligere. </span></p>\r\n<p><span style=\"background: none repeat scroll 0% 0% yellow;\">Som en rettesnor kan vi si at grovfôr til føll og åringer bør inneholde minst 9 MJ og minst 85 gram fordøyelig råprotein per kg tørrstoff. I tillegg bør det inneholde minst 4 gram kalsium per kg tørrstoff.</span><span> <span style=\"background: none repeat scroll 0% 0% yellow;\">DETTE GJELDER SVERIGE</span></span></p>','',1,81,'2013-07-29 16:43:13',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-08-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,16,'','',1,2301,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3115,3193,'September 2013 - Preparations for the weaning of foals','sept201335147','<p><img alt=\"foal-and-mare550\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foal-and-mare550.jpg\" height=\"413\" width=\"550\" /></p>\r\n<p><b><span style=\"font-size: 12pt; line-height: 115%;\"></span></b><span>We have come to September and the year\'s grazing season is drawing to a close. It is also time to prepare for the weaning of foals. For many foals, weaning can be a stressful process that affects them both physically and mentally.</span></p>\r\n<p><span>It is important that separation from the mare is done as gently as possible. There are several ways to implement weaning. Some prefer to separate the mares and foals quickly, while others prefer a more gradual process. Breeders must rely on their own experience and apply the methods they find most appropriate under the given conditions. One important factor is the number of mares and foals in the herd. Whether your mare is on her own or is part of a larger herd where there is a number of foals will make a big difference. </span></p>\r\n<p><span>Where foals are weighed regularly, it is often found that the daily gain is reduced during the weaning period. This is not desirable, since a period of reduced growth is often followed by a period of rapid growth. The latter is called <i>compensatory growth</i>, and occurs when the foal’s body tries to compensate for the period of low growth after weaning. In such periods we often see that the foals become thin. They appear higher over the croup than over the withers. Such compensatory growth during this period is not welcome as the foals may be especially susceptible to undesirable development of tendons, joints and bones. An important part of preparations for weaning is therefore to ensure that foals are eating well and are able to maintain normal weight gain in the period leading up to, and during, the period of actual weaning.</span></p>\r\n<p><span>It is well known that stress can cause gastric ulcers in horses, especially in horses that in training receive relatively high amounts of concentrates. Many riding horses and race horses therefore struggle with gastric ulcers. It is less well known that that this can also be a problem for foals and yearlings. Studies have shown that a part of the foal population may also develop gastric ulcers, especially those receiving concentrate supplements, for instance through creep feeding. It is therefore desirable that the use of concentrates is kept at a moderate level through the liberal feeding of good quality roughage.</span></p>\r\n<p><span>If foals continue to be on pasture after weaning, there are usually no problems as long as the pasture is in a reasonably good condition so late in the season. We can also optionally provide supplemental hay or silage if the quality of the pasture has in fact started to degrade. </span></p>\r\n<p><span>&nbsp;Where foals are taken in from pasture at weaning, it is important to give free access to forage, either as hay or haylage, with an appropriately high quality for foals. This means that both energy and protein content should be relatively high and this should be confirmed through proper feed analysis, not just assessed through traditional “experience”.</span></p>\r\n<p><span> Foals at weaning and during their first winter need forage that contains high levels of energy, protein and calcium. Swedish experiments show that foals grow equally well on forage-based rations as on traditional winter rations with concentrates. However, this requires that the forage is of an appropriate quality for young growing horses.</span></p>\r\n<p><span>When comparing nutrient concentrations among different feeds, you should always use the values ​​given per kg dry matter. This is particularly important when using haylage, as this feed type varies widely in dry matter content, depending on the moisture it had when baled. </span></p>\r\n<p><span>As a guideline, roughage for foals and yearlings should have at least 9,5 MJ energy and 130 grams of crude protein per kg dry matter. In addition, the calcium content should be 4 grams or more per kg dry matter. To evaluate this you need a feed analysis. </span></p>\r\n<p><span>The PC-Horse program is an important tool in this context. Feed analyses are easily entered into the program, allowing you to formulate rations based on the actual nutrient values of your own feed instead of using standard table values. </span></p>\r\n<p><span>PC-Horse is working to get agreements with feed analyzing laboratories in several European countries in order to enable a direct import of digital certificates of feed analyses into the PC-Horse program. This procedure enables horse feeders to use their own roughage data without any risk of errors in the transfer of nutrient data and represents a huge step forward in the accurate and effective planning of rations.</span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,81,'2013-07-29 16:43:13',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-08-31 23:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,16,'','It is important that separation from the mare is done as gently as possible. There are several ways to implement weaning. Some prefer to separate the mares and foals quickly, while others prefer a more gradual process. Breeders must rely on their own experience and apply the methods they find most appropriate under the given conditions. One important factor is the number of mares and foals in the herd. Whether your mare is on her own or is part of a larger herd where there is a number of foals will make a big difference.',1,2301,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3116,3194,'Septembre 2013 - Preparation de sevrage des  poulains','sept201385894','<p><span><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"foal-and-mare550\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foal-and-mare550.jpg\" height=\"413\" width=\"550\" /></span></p>\r\n<p><span>Arrive septembre et avec lui, nous voyons poindre la fin de la saison de pâturage. c\'est aussi le moment de se préparer à sevrer les poulains. </span><span>Pour beaucoup d\'entre-eux, le sevrage est un processus stressant qui peut les affecter physiquemeny et mentalement.</span></p>\r\n<p><span>Il est important que la séparation d\'avec la mère,soit la plus douce possible. Il existe plusieurs techniques de sevrage. Certains préfèrent séparer les couples jument-poulain très vite, tandis que d\'autres choisissent une opération progressive. Les éleveurs s\'appuient sur leur propre expérience pour appliquer les méthodes qui leur semblent les mieux adaptées à leurs conditions personnelles. Un point important conciste dans le nombre de juments et poulains constituants le troupeau. Selon que votre couple jument-poulain est élevé seul ou au milieu d\'un troupeau assez important, il y aura une grande différence dans le mode de sevrage.</span></p>\r\n<p><span>Là où les poulains sont régulièrement pesés, il apparait généralement une baisse de la croissance durant le sevrage. Ceci n\'est pas forcément recherché, car après une période de baisse de croissance, on a souvent une reprise trop importante et trop rapide. Ceci est appelé une <em>croissance compensatrice, </em>et se produit quand le corps du poulain essaie de rettrapper la faible croissance induite par le sevrage. A cette période, on a souvent un poulain très fin, voire un peu maigre. La croupe parait plus haute que les épaules. Une telle croissance compensatrice est à éviter au maximum, principalement à cette époque de la vie des poulains où ils sont sujets à des croissances anormales des os, des articulations et des tendons.</span></p>\r\n<p><span>Pour éviter cet écueil, une partie importante de la préparation au sevrage, consiste à s\'assurer, avant sevrage, que les poulains consomment suffisament d\'aliments solides pour être capables de maintenir leur poids normal avant, pendant et après la période de sevrage.&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>On sait communément que les stress peuvent induire des ulcères gastriques chez les chevaux, spécialement lorsque, mis à l\'entraînement, ils reçoivent de fortes quantités d\'aliments concentrés. De ce fait beaucoup de chevaux de sport ou de course souffrent d\'ulcères gastriques. On sait moins que cela peut aussi toucher les poulains et les yearlings. Des études ont montré qu\'une partie de la population des poulains peut aussi développer des ulcères, tout particulièrement ceux qui rçoivent de grosses quantités de concentrés. Il est donc préférable que l\'apport de concentrés soit modéré et ceci gràce à une distribution massive de fourrages de bonne qualité.</span></p>\r\n<p><span>Si les poulains restent en pâture après sevrage, il n\'y a généralement pas de problème, aussi longtemps que l\'apport alimentaire de l\'herbe reste valable, malgré l\'avancée de la saison. On peut aussi ajouter à l\'herbe du foin ou de l\'enrubannage, pour palier à l\'insuffisance du pâturage.</span></p>\r\n<p><span>Quand les poulains sont rentrés en batiment au sevrage, il est important que le fourrage soit distribué en libre service continu, de foin ou d\'enrubannage de qualité appropriée aux poulains. Ceci signifie que les valeurs énergétiques et protéiques doivent être relativement élevées, et ceci doit être confirmé par des résultats d\'analyse de fourrage et pas seulement \"à l\'oeil et au nez\".</span></p>\r\n<p><span>Au sevrage et pendant le premier hiver qui suit, les poulains ont besoin de fourrages contenant de hauts niveaux d\'énergie, de protéines et de calcium. Des expériences suédoises montrent que la croissance des poulains est la même chez des animaux à régime exclusif de fourrages, comparée à celle de poulains recevant une alimentation traditionelle à base de concentrés et de fourrage. Ceci sous-entend que les fourrages soient d\'excellente qualité.</span></p>\r\n<p><span>Quand on compare les concentrations en nutriments de différents aliments on doit toujours utiliser les valeurs exprimées pr rapport à la Matière Sèche. Ceci est d\'autant plus important concernant les enrubannages, car il y a souvent des écarts importants de MS, entre produits, en fonction du taux d\'humidité de l\'herbe au moment de la mise en balles.</span></p>\r\n<p><span>Pour mémoire, le fourrage destiné aux poulains et yearlings devrait apporter au minimum 0,6 UFC et 80 g de proteines digestible par kg de MS. De plus il faudrait un apport de calcium de 4 g ou plus par kg de MS. </span><span>Seule l\'analyse de fourrage au laboratoire, peut vous renseigner sur les valeurs réelles de vos aliments.</span></p>\r\n<p><span>Le logiciel PC-Horse est un outil important dans ce contexte. Les analyses de fourrages fournissent des données qui sont facilement intégrées au programme, vous permettant le calcul les rations exactes liées à vos aliments, sans l\'approximation des tables de&nbsp;valeurs standards.</span></p>\r\n<p><span>PC-Horse est en contact avec plusieurs laboratoires en Europe, afin d\'obtenir l\'autorisation d\'importer directement les bulletins d\'analyse électroniques des aliments dans le programme PC-Horse. Cette procédure permet aux propriétaires de chevaux d\'utiliser les valeurs de leurs propres aliments, en évitant les erreurs de transcription, et représente un grand pas en avant dans la précision et la valorisation effective des rations de leurs chevaux.</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>','',1,81,'2013-07-29 16:43:13',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-08-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,16,'sevrer les poulains séparation poulains','Il est important que la séparation d\'avec la mère,soit la plus douce possible. Il existe plusieurs techniques de sevrage. Certains préfèrent séparer les couples jument-poulain très vite, tandis que d\'autres choisissent une opération progressive. Les éleveurs s\'appuient sur leur propre expérience pour appliquer les méthodes qui leur semblent les mieux adaptées à leurs conditions personnelles. Un point important conciste dans le nombre de juments et poulains constituants le troupeau. Selon que votre couple jument-poulain est élevé seul ou au milieu d\'un troupeau assez important, il y aura une grande différence dans le mode de sevrage.',1,2301,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(3117,3195,'September 2013 -  Forberedelser før avvenningen av årets føll','sept201347079','<p><img alt=\"foal-and-mare550\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foal-and-mare550.jpg\" height=\"413\" width=\"550\" /></p>\r\n<p><b><span style=\"font-size: 12pt; line-height: 115%;\"></span></b><span>Vi er kommet til september og årets beitesesong går mot slutten. Samtidig nærmer vi oss tiden da årets føll skal skilles fra mor. For mange føll er avvenningen en stressende tid som påvirker dem både fysisk og psykisk. I september er det derfor gunstig å forberede føllene godt. </span></p>\r\n<p><span>Det er viktig at avvenningen blir gjort så skånsom som mulig. Det er flere måter å gjennomføre avvenningen på. Enkelte foretrekker å skille hopper og føll raskt, mens andre vil gjøre prosessen gradvis ved å la føllene være stadig lengre tid borte fra hoppa. Her må den enkelte bruke egne erfaringer og anvende de metodene som passer best under hjemlige forhold. Det vil blant annet være forskjell om man bare har en hoppe med føll eller om man har flere føllhopper, slik at føllene kan gå sammen etter avvenningen. </span></p>\r\n<p><span>Der føllene blir veid regelmessig viser det seg ofte at tilveksten går ned i tiden etter avvenning. Dette er ikke ønskelig, da en periode med lav tilvekst gjerne blir fulgt av en periode med ekstra rask vekst. Dette kalles <i>kompensatorisk vekst</i>. Føllene prøver da å ta igjen for den tapte veksten etter avvenning. I slike perioder kan vi ofte se at føllene blir tynne og overbygde, dvs at de blir høyere over krysset enn over manken. Slik kompensatorisk vekst er ikke ønskelig da føllene i slike perioder kan ha ekstra tendens til en uønsket utvikling av sener, ledd og ben. En viktig del av forberedelsene til avvenning er derfor at føllene spiser godt og opprettholder normal tilvekst gjennom avvenningsperioden.</span></p>\r\n<p><span>Det er vel kjent at stress kan føre til magesår hos hester, særlig til hester i trening som får relativt mye kraftfôr. En betydelig andel av våre ridehester, travhester og galopphester sliter da også med magesår. At dette også kan være et problem for føll og unghester er mindre kjent. Undersøkelser har imidlertid vist at en stor del av føllene også kan ha magesår, særlig de som får tilskudd av kraftfôr. Det er derfor ønskelig at føllene ved avvenning får <i>rikelig grovfôr av best mulig kvalitet,</i> slik at bruken av kraftfôr kan holdes på et moderat nivå. </span></p>\r\n<p><span>Dersom føllene fortsatt får gå på beite etter avvenningen blir det vanligvis få problemer hvis beitene er rimelig gode så sent på året. Hvis beitene begynner å bli dårlige, bør føll og mødre få tilskudd av høy eller høysilasje ute. </span></p>\r\n<p><span>Der føllene blir tatt inn fra beite ved avvenning er det viktig at de får fri tilgang til grovfôr, enten høy eller høyilasje, og at kvaliteten er tilpasset føll. Det vil si at både energi- og proteininnhold er relativt høyt. Det bør derfor absolutt være tatt fôranalyse av det grovfôret som skal benyttes i avvenningsperioden. </span></p>\r\n<p><span>Føll har behov for grovfôr med høyt innhold av kalsium, energi og protein ved avvenning og gjennom hele første vinteren. Dette er grovfôr med næringsinnhold som også passer til eldre unghester i vekst. Svenske forsøk viser at føll og åringer vokser like bra på grovfôrbaserte rasjoner som på tradisjonelle rasjoner der kraftfôr utgjør en vesentlig del av rasjonen, så lenge grovfôret har den nevnte kvaliteten.</span></p>\r\n<p><span>Når vi vurderer næringsinnhold basert på fôranalyser skal vi alltid bruke de verdiene som er oppgitt per kg tørrstoff. Dette er særlig viktig når vi bruker høysilasje, da dette fôret kan variere mye i vanninnhold.</span></p>\r\n<p><span style=\"background-color: #ffffff;\"><span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">Som en rettesnor kan vi si at grovfôr til føll og åringer bør inneholde minst 0,6 fôrenheter (FeH) og minst 85 gram fordøyelig råprotein per kg tørrstoff. I tillegg bør det inneholde minst 4 gram kalsium per kg tørrstoff.</span> </span></p>\r\n<p><span>Konklusjonen er derfor at når vi planlegger avvenning av føllene er det en viktig del av planleggingen å sørge for at grovfôret har en kvalitet og et næringsinnhold som passer til føll og åringer. Dette krever at du har analyse av grovfôret og kan bruke analyseverdiene når du planlegger fôringen. </span></p>\r\n<p><span>PC-Horse er et viktig redskap i denne sammenheng. PC-Horse og analysefirmaet Eurofins har i 2013 inngått en samarbeidsavtale slik at kunder som bestiller fôranalyser kan oppgi sin e-post adresse og får da tilsendt en datalesbar fil (xml-fil) som kan lastes direkte og korrekt inn i PC-Horse programmet. Dermed kan du, uten fare for å gjøre feil, sette opp fôrplaner til unghestene dine med det grovfôret du har på stallen. Bruker du PC-Horse aktivt vil du kvalitetssikre fôringen av unghestene dine, også i avvenningsperioden, på en måte som svært få kunne gjøre tidligere. </span></p>','',1,81,'2013-07-29 16:43:13',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-08-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":1,\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"en-GB\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,16,'weaning foals from mare','Det er viktig at avvenningen blir gjort så skånsom som mulig. Det er flere måter å gjennomføre avvenningen på. Enkelte foretrekker å skille hopper og føll raskt, mens andre vil gjøre prosessen gradvis ved å la føllene være stadig lengre tid borte fra hoppa. Her må den enkelte bruke egne erfaringer og anvende de metodene som passer best under hjemlige forhold. Det vil blant annet være forskjell om man bare har en hoppe med føll eller om man har flere føllhopper, slik at føllene kan gå sammen etter avvenningen.',1,2301,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3118,3196,'September 2013 - Dags att skilja av fölen','sept201352148','<p><img alt=\"foal-and-mare550\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foal-and-mare550.jpg\" height=\"413\" width=\"550\" /></p>\r\n<p><b><span style=\"font-size: 12pt; line-height: 115%;\">Forberedelser før avvenningen av årets føll</span></b></p>\r\n<p><span>Vi er kommet til september og årets beitesesong går mot slutten. Samtidig nærmer vi oss tiden da årets føll skal skilles fra mor. For mange føll er avvenningen en stressende tid som påvirker dem både fysisk og psykisk. I september er det derfor gunstig å forberede føllene godt. </span></p>\r\n<p><span>Det er viktig at avvenningen blir gjort så skånsom som mulig. Det er flere måter å gjennomføre avvenningen på. Enkelte foretrekker å skille hopper og føll raskt, mens andre vil gjøre prosessen gradvis ved å la føllene være stadig lengre tid borte fra hoppa. Her må den enkelte bruke egne erfaringer og anvende de metodene som passer best under hjemlige forhold. Det vil blant annet være forskjell om man bare har en hoppe med føll eller om man har flere føllhopper, slik at føllene kan gå sammen etter avvenningen. </span></p>\r\n<p><span>Der føllene blir veid regelmessig viser det seg ofte at tilveksten går ned i tiden etter avvenning. Dette er ikke ønskelig, da en periode med lav tilvekst gjerne blir fulgt av en periode med ekstra rask vekst. Dette kalles <i>kompensatorisk vekst</i>. Føllene prøver da å ta igjen for den tapte veksten etter avvenning. I slike perioder kan vi ofte se at føllene blir tynne og overbygde, dvs at de blir høyere over krysset enn over manken. Slik kompensatorisk vekst er ikke ønskelig da føllene i slike perioder kan ha ekstra tendens til en uønsket utvikling av sener, ledd og ben. En viktig del av forberedelsene til avvenning er derfor at føllene spiser godt og opprettholder normal tilvekst gjennom avvenningsperioden.</span></p>\r\n<p><span>Det er vel kjent at stress kan føre til magesår hos hester, særlig til hester i trening som får relativt mye kraftfôr. En betydelig andel av våre ridehester, travhester og galopphester sliter da også med magesår. At dette også kan være et problem for føll og unghester er mindre kjent. Undersøkelser har imidlertid vist at en stor del av føllene også kan ha magesår, særlig de som får tilskudd av kraftfôr. Det er derfor ønskelig at føllene ved avvenning får <i>rikelig grovfôr av best mulig kvalitet,</i> slik at bruken av kraftfôr kan holdes på et moderat nivå. </span></p>\r\n<p><span>Dersom føllene fortsatt får gå på beite etter avvenningen blir det vanligvis få problemer hvis beitene er rimelig gode så sent på året. Hvis beitene begynner å bli dårlige, bør føll og mødre få tilskudd av høy eller høysilasje ute. </span></p>\r\n<p><span>Der føllene blir tatt inn fra beite ved avvenning er det viktig at de får fri tilgang til grovfôr, enten høy eller høyilasje, og at kvaliteten er tilpasset føll. Det vil si at både energi- og proteininnhold er relativt høyt. Det bør derfor absolutt være tatt fôranalyse av det grovfôret som skal benyttes i avvenningsperioden. </span></p>\r\n<p><span>Føll har behov for grovfôr med høyt innhold av kalsium, energi og protein ved avvenning og gjennom hele første vinteren. Dette er grovfôr med næringsinnhold som også passer til eldre unghester i vekst. Svenske forsøk viser at føll og åringer vokser like bra på grovfôrbaserte rasjoner som på tradisjonelle rasjoner der kraftfôr utgjør en vesentlig del av rasjonen, så lenge grovfôret har den nevnte kvaliteten.</span></p>\r\n<p><span>Når vi vurderer næringsinnhold basert på fôranalyser skal vi alltid bruke de verdiene som er oppgitt per kg tørrstoff. Dette er særlig viktig når vi bruker høysilasje, da dette fôret kan variere mye i vanninnhold.</span></p>\r\n<p><span style=\"background: none repeat scroll 0% 0% yellow;\">Som en rettesnor kan vi si at grovfôr til føll og åringer bør inneholde minst 0,6 fôrenheter (FeH) og minst 85 gram fordøyelig råprotein per kg tørrstoff. I tillegg bør det inneholde minst 4 gram kalsium per kg tørrstoff.</span><span> </span></p>\r\n<p><span>Konklusjonen er derfor at når vi planlegger avvenning av føllene er det en viktig del av planleggingen å sørge for at grovfôret har en kvalitet og et næringsinnhold som passer til føll og åringer. Dette krever at du har analyse av grovfôret og kan bruke analyseverdiene når du planlegger fôringen. </span></p>\r\n<p><span>PC-Horse er et viktig redskap i denne sammenheng. PC-Horse og analysefirmaet Eurofins har i 2013 inngått en samarbeidsavtale slik at kunder som bestiller fôranalyser kan oppgi sin e-post adresse og får da tilsendt en datalesbar fil (xml-fil) som kan lastes direkte og korrekt inn i PC-Horse programmet. Dermed kan du, uten fare for å gjøre feil, sette opp fôrplaner til unghestene dine med det grovfôret du har på stallen. Bruker du PC-Horse aktivt vil du kvalitetssikre fôringen av unghestene dine, også i avvenningsperioden, på en måte som svært få kunne gjøre tidligere. </span></p>\r\n<p><span style=\"background: none repeat scroll 0% 0% yellow;\">Som en rettesnor kan vi si at grovfôr til føll og åringer bør inneholde minst 9 MJ og minst 85 gram fordøyelig råprotein per kg tørrstoff. I tillegg bør det inneholde minst 4 gram kalsium per kg tørrstoff.</span><span> <span style=\"background: none repeat scroll 0% 0% yellow;\">DETTE GJELDER SVERIGE</span></span></p>','',1,81,'2013-07-29 16:43:13',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-08-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,16,'','',1,2301,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3119,3197,'September 2013 - Dags att skilja av fölen','sept201321853','<p><img alt=\"foal-and-mare550\" src=\"images-joomla/stories/seasons/foal-and-mare550.jpg\" height=\"413\" width=\"550\" /></p>\r\n<p><span style=\"line-height: 115%;\">Nu i september börjar årets betessäsong att gå mot sitt slut. Samtidigt närmar sig tidpunkten då fölen ska skiljas från sina mammor. För många föl är avvänjningen en stressande tid som påverkar dem både fysiskt och psykiskt. I september är det därför en fördel om man förbereder fölen omsorgsfullt.</span><b><span style=\"line-height: 115%;\"><br /></span></b></p>\r\n<p><span>Det är viktigt att avvänjningen görs så skonsamt som möjligt. Det finns flera sätt att genomföra detta på. Vissa föredrar att skilja ston och föl snabbt, medan andra vill genomföra processen gradvis genom att låta fölen vara isär från stoet under perioder. Här får var och en nyttja erfarenhet och använda den metod som bäst passar lokala förhållanden. Det kan ju vara skillnad om man bara har ett sto med föl, eller om man har flera fölston, så att fölen kan gå tillsammans efter avvänjningen.<br /></span></p>\r\n<p><span>Som regel visar det sig ofta att fölens tillväxt avtar den närmaste tiden efter avvänjningen. Detta är inte önskvärt, eftersom en period med låg tillväxt ofta följs av en period med extra snabb tillväxt. Detta kallas <em>kompensatorisk tillväxt. </em>Fölen tenderar då till ta igen den förlorade tillväxten och under dessa perioder får man ofta se föl som blir tunna eller överbyggda. Det vill säga de högre över krysset än över manken. Sådan kompensatorisk tillväxt vill man ogärna se då fölen också tenederar att få oönskad utveckling av senor, leder och ben. En viktig del av förberedelserna inför avvänjningen blir därmed att se till så fölen äter ordentligt och upprätthåller en normal tillväxt igenom hela avvänjningsperioden.<br /></span></p>\r\n<p><span>Det är väl känt att stress kan leda till magsår hos hästar, i synnerhet hos hästar i träning som ges relativt mycket kraftfoder. En betydande andel av våra ridhästar, travhästar och galopphästar drabbas också av magsår. Att detta även kan vara ett problem för föl och unghästar är inte lika känt. Undersäkningar har emellertid visat att en stor andel av fölen också kan ha magsår, i synnerhet de som ges tillskott av kraftfoder. Det är därför önskvärt att fölen vid avvänjning ges <em>rikligt med grovfoder av hög kvalitet</em>, så att mängden kraftfoder kan hållas på en moderat nivå.<br /></span></p>\r\n<p><span>Om dessutom fölen fortsatt får gå på bete efter avvänjningen så uppstår det vanligen få problem om dessa är rimligt bra så sent på året. Om betena börjar bli dåliga bör föl och märrar ges tillskott av hö eller hösilage på betena.<br /></span></p>\r\n<p><span>När fölen tas in från betet är det viktigt att de får fri tillgång på grovfoder, antingen hö eller hösilage, som är anpassat för föl, det vill säga att både energi- och proteininnehållet är relativt högt. <em>Därför bör allt grovfoder som skall användas efter avvänjningsperioden vara analyserat.</em><br /></span></p>\r\n<p><span>Föl behöver grovfoder med högt innehåll av kalsium, energi och protein både under avvänjningen och genom hela första vintern. Grovfoder med detta näringsinnehåll passar också för äldre unghästar i tillväxt. Svenska försök visar att föl och åringar växer lika bra på grovfoderbaserade dagsransoner som på traditionella ransoner, där kraftfoder utgör en väsentlig del av dagsgivan, under förutsättning att grovfodret uppfyller dessa kvalitetsvillkor.<br /></span></p>\r\n<p><span>När du ska beräkna näringsinnehållet från foderanalyserna ska du alltid använda de värden som uppgivits per kg torrsubstans (TS%). Det gäller i synnerhet vid hösilage, vars vatteninnehåll kan variera mycket.<br /></span></p>\r\n<p><em>Som tumregel kan man säga att grovfoder till föl och åringar bör innehålla lägst 9MJ och minst 85 gram smältbart råprotein per kg torrsubstans. Dessutom bör det innehålla minst 4 gram kalsium per kg torrsubstans.</em></p>\r\n<p><span>Slutsatsen är således att när du planlägger avvänjning av fölen så är det viktigt att tillse att grovfodret håller en kvalitet och näringsinnehåll som passar för föl och åringar. Det förutsätter att du har en analys på grovfodret och kan bedöma dess näringsvärde när du ska lägga upp utfodringen.<br data-mce-bogus=\"1\" /></span></p>\r\n<p><span>PC-Horse är ett viktigt redskap i detta sammanhang. PC-Horse och analyslaboratoriet Eurofins har 2013 ingått ett samarbetsavtal som innebär att alla kunder som beställer foderanalyser, och som uppger sin e-postadress, även får en datafil (xml-fil) som kan läsas in direkt i PC-Horse. Alla data blir snabbt och korrekt tillgängliga i programmet. Därmed kan du, utan risk för att göra fel, sätta upp foderstater till dina unghästar med det grovfoder du har i stallet. </span></p>\r\n<p><span>Använder du PC-Horse regelbundet så kvalitetssäkrar du utfodringen av unghästarna även under avvänjningsperioden på ett sätt som du knappast kunnat göra tidigare.<br /></span></p>','',1,81,'2013-07-29 16:43:13',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-08-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,16,'avvänjning föl avskiljning','Det är viktigt att avvänjningen görs så skonsamt som möjligt. Det finns flera sätt att genomföra detta på. Vissa föredrar att skilja ston och föl snabbt, medan andra vill genomföra processen gradvis genom att låta fölen vara isär från stoet under perioder. Här får var och en nyttja erfarenhet och använda den metod som bäst passar lokala förhållanden. Det kan ju vara skillnad om man bara har ett sto med föl, eller om man har flera fölston, så att fölen kan gå tillsammans efter avvänjningen.',1,2301,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3120,3198,'Oktober 2013 – Ret grovfoder til ret hest','oct201393157','<div style=\"text-align: center;\" align=\"center\"><hr align=\"center\" size=\"2\" width=\"100%\" /></div>\r\n<p style=\"margin: 0.1pt 0cm;\"><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><i>Denne artikel fokuserer på grovfoder til heste og forskelle i energibehov hos forskellige heste. Grovfoderet er hestens vigtigste næringskilde og artikkelen fokuserer på grovfôr til hester og PC-Horse har avanserte funktioner som forenkler beregningen af grovfoder i hestens dagsration.</i></span></p>\r\n<p style=\"margin: 0.1pt 0cm;\"><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><i>&nbsp;</i></span></p>\r\n<p style=\"margin: 0.1pt 0cm;\"><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em>Artikkelen er skrevet af Sara Muhonen som har en doktorgrad fra SLU indenfor husdyrernæring med hest som speciale Sara udføer forskning og rådgivning i sit firma </em></span><span><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><a href=\"http://www.equi-nutrition.com\"><i>www.equi-nutrition.com</i></a><em> samt medvirker til at svenske grovfoderproducenter finder deres kunder via </em><i>www.grovfoderbörsen.se</i></span><em><span style=\"font-family: Times;\"><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\">. Sara arrangerer kurs erindenfo fodring af heste og er i tillæg representant for PC-Horse i Sverige.&nbsp;&nbsp;&nbsp;</span>&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; </span></em></span></p>\r\n<div style=\"text-align: center;\" align=\"center\"><hr align=\"center\" size=\"2\" width=\"100%\" /></div>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><span>Grovfoder og grovfoder er ikke alltid samme sag. Hvor godt hesten fordøjerr grovfoderet afhænger af grovfoderets fiberandel, dets cellevæggsindhold. Cellevæggen består af cellulosefiber, hemicellulose, pektiner og cellevæggsprotein. Cellevæggen kan være mere eller mindre lignifiseret og jo senere i udviklingsstadiet enplante er , desto mere lignifiseret er cellevæggen og plantens fordøjelighed falder. Når fordøjeligheden falder så reduceres også foderets næringsværdi.</span></p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><span><img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"diagram okt2013\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/diagram_okt2013.png\" height=\"495\" width=\"644\" /></span></p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><b><span></span></b><span>Figur 1 viser resultater fra et fordøjelighedsforsøg på fire forskellige marker , som var ens gødsket og tilsået . Markerne , blev høstet når græsset var i forskellige udviklingsstadier. Resultatene viser hvordan fordøyeligheten af tørrstof (TS), fiberfraktionene NDF og ADF og protein i wraphø mindsker jo senere foderet høstes. Det betyder at wraphøets næringsværdi også mindsker; indholdet af energi og fordøjelig råprotein blive lavere. </span></p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><span>Forskellige heste har forskelligt energi- og proteinbehov. Den højt præsterende atlet har et højt energibehov og har behov for et grovfoder med højt energiindhold. Ponnien som ikke udfører noget hårdt arbejde har derimod et meget lavere energibehov. Følhopper og voksende ungheste har et højeere proteinbehov. I tillæg til at dække hestens næringsbehov må vi også tage hensyn til hestens behov for beskæftigelse og hestens tarmhelse. Hvis man må begrænse mængden af grovfoder er 1,5 – 2,0 kg ts/100 kg kropsvægt / dagligt en passende mængde. En absolutt minimumsmængde er 1 kg ts/100 kg kropsvægt / dag. Fri tilgang til grovfoder(hø/wrap ) af egnet kvalitet fungerer fint for mange heste.</span></p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><span>Hvis vi fodrer vores højt præsterende atlet med et tidlig høstet grovfoder kan dette dække det meste, eller i visse tilfælde til og med hele energi- og proteinbehovet. I så fald behøver hesten bare lidt, eller slet intet kraftfoder. Meget grovfoder er godt for tarmhelsen samtidig med at meget grovfoder i foderrationen har stor betydning for hestens mentale helse og at forebygge uønsket adfærd.</span></p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><span>Den lille ponni derimod, har mere behov for et grovfoder med lavere energiindhold, det vil sige et grovfoder som er høstet senere. Et tidlig høstet grovfoder dækker hurtigt det daglige energibehov og det bliver vanskeligt at give nok grovfoder pr dag uden at ponnien bliver for tyk. Derfor passer et senere høstet grovfoder bedre til heste som kun udfører let arbejde eller næsten ikke bliver brugt, da disse heste har et lavere energibehov. </span></p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><span></span><i><span>Sara Muhonen AgrD</span></i></p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><span></span></p>\r\n<hr />\r\n<p>Kilder: <span>Ragnarsson S &amp; Lindberg JE. 2008. Nutritional </span><span>value of timothy haylage in Icelandic horses. </span><i><span>Livestock Science</span></i><span> <b>113</b>, 202-208. </span><span></span></p>','',1,81,'2013-09-19 07:23:39',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-09-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,15,'grovfoder, grovfoder til heste','Denne artikel fokuserer på grovfoder til heste og forskelle i energibehov hos forskellige heste. Grovfoderet er hestens vigtigste næringskilde og artikkelen fokuserer på grovfoder til hester og PC-Horse har avanserte funktioner som forenkler beregningen af grovfoder i hestens dagsration.',1,1961,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3121,3199,'Oktober 2013 - Rätt grovfoder till rätt häst','oct201370016','<hr />\r\n<p><i>Denna artikel fokuserar på grovfoder till hästar och skillnader i energibehov hos olika hästar. Grovfodret är hästens viktigaste näringskälla och PC-Horse har avancerade f<em>unktioner som förenklar beräkningen av grovfoder i hästens dagsgiva.<span style=\"line-height: 115%;\"><br /></span></em></i></p>\r\n<p><em><span style=\"line-height: 115%;\">Artikeln är skriven av Sara Muhonen som är agronomie doktor och disputerade vid Institutionen för Husdjurens Utfodring och Vård, Sveriges Lantbruksuniversitet SLU. Sara bedriver forskning och rådgivning i sitt företag <a href=\"http://www.equi-nutrition.com\">www.equi-nutrition.com</a> samt medverkar till att Svenska grovfoderproducenter hittar sina kunder via <a href=\"http://www.grovfoderbÃ¶rsen.se\">www.grovfoderbörsen.se</a>. Sara </span></em><em><span style=\"line-height: 115%;\">arrangerar kurser och utbildning inom utfodring av hästar samt är ombud för PC-Horse i Sverige.</span></em><span style=\"font-size: 10pt;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><br /></span></em></span></p>\r\n<div style=\"position: absolute; top: -1999px; left: -1988px;\" id=\"stcpDiv\">Jag som driver Equi-Nutrition är agronomie doktor och disputerade vid Institutionen för Husdjurens Utfodring och Vård, Sveriges Lantbruksuniversitet (SLU) - See more at: <a href=\"http://www.equi-nutrition.com/#sthash.duhmW0J3.dpuf\">http://www.equi-nutrition.com/#sthash.duhmW0J3.dpu</a></div>\r\n<div style=\"position: absolute; top: -1999px; left: -1988px;\" id=\"stcpDiv\">ag som driver Equi-Nutrition är agronomie doktor och disputerade vid Institutionen för Husdjurens Utfodring och Vård, Sveriges Lantbruksuniversitet (SLU) - See more at: <a href=\"http://www.equi-nutrition.com/#sthash.duhmW0J3.dpuf\">http://www.equi-nutrition.com/#sthash.duhmW0J3.dpuf</a></div>\r\n<hr />\r\n<p style=\"line-height: 120%;\">Grovfoder och grovfoder är inte samma sak. Hur bra hästen kan smälta grovfodret beror på grovfodrets fiberandel, dess cellväggsinnehåll. Cellväggen består av cellulosafibrer, hemicellulosa, pektiner och cellväggsprotein. Cellväggen kan vara mer eller mindre lignifierad och ju senare i utvecklingsstadiet en växt är desto mer lignifierad är cellväggen och växtens smältbarhet minskar. När smältbarheten minskar så minskar också fodrets näringsvärde.</p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\">Figur 1 visar resultat från en smältbarhetsstudie där fyra näraliggande vallar, som såtts in och gödslats lika, skördats vid fyra olika utvecklingsstadier. Resultaten visar hur smältbarheten för torrsubstans (ts), fiberfraktionerna NDF och ADF och råprotein i hösilage minskar ju senare fodret är skördat. Det innebär att hösilagens näringsvärde också minskar; innehållet av omsättbar energi och smältbart råprotein blir lägre.</p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\">&nbsp;<img alt=\"diagram okt2013\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/diagram_okt2013.png\" height=\"415\" width=\"540\" /></p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\">Olika hästar har olika energi- och proteinbehov. Den högpresterande atleten har ett högt energibehov och behöver ett grovfoder med hög energidensitet. Ponnyn som inte utför något hårt arbete har däremot ett mycket lägre energibehov. Fölston och växande unghästar har ett högre proteinbehov. Förutom att tillgodose hästarnas näringsbehov måste vi även ta hänsyn till hästens behov av sysselsättning och hästens tarmhälsa. Om man måste begränsa strå/vallfodergivan är 1,5 - 2,0 kg ts/100 kg kroppsvikt och dag lämpligt, den absoluta minimigivan för stråfoder är 1 kg ts/100 kg kroppsvikt och dag, men fri tillgång på vallfoder av lämplig kvalitet fungerar bra för många hästar.</p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\">Fodrar vi vår högpresterande atlet med ett tidigt skördat grovfoder kan det täcka det mesta, eller i vissa fall till och med hela, av energibehovet och proteinbehovet. Då behöver den bara lite, eller inget, kraftfoder vilket är bra för tarmhälsan, och mycket grovfoder och lite kraftfoder har stor betydelse för hästens mentala hälsa och förebyggande av beteendestörningar.</p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\">Men den lilla ponnyn behöver ett grovfoder med lägre energidensitet, dvs. senare skörd. Ett tidigt skördat grovfoder täcker snabbt det dagliga energibehovet och det blir svårt att nå upp till tillräckligt många kg ts per dag. Det innebär mindre sysselsättning och risk för beteendestörningar. Därför passar ett senare skördat grovfoder bättre till de hästar som utför lätt arbete, eller inget arbete alls, och har ett lägre energibehov.</p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\">Jag får ofta frågan ”vilket grovfoder är bäst?” Det beror på vilken häst man har och nu finns en gratis Grovfoderguide för alla typer av hästar, ni hittar den här: <a href=\"http://www.grovfoderborsen.se/guide/\"></a><a href=\"http://www.grovfoderborsen.se/guide/\">http://www.grovfoderborsen.se/guide/</a></p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><i>Sara Muhonen AgrD</i></p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\">&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p>Källor:</p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><span>De Fombelle A, Varloud M, Goachet AG, Jacotot E, Philippeau C, Drogoul C &amp; Julliand V. 2003. </span><span>Characterization of the microbial and biochemical profile of the different segments of the digestive tract in horses given two distinct diets. <i>Animal Science</i> <b>77</b>, 293-304. </span></p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><span></span>Jansson A, Lindberg JE, Rundgren M, Müller C, Connysson M, Kjellberg L &amp; Lundberg M. 2011. Utfodringsrekommendationer för häst. Inst. för Husdjurens Utfodring och Vård, SLU.</p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><span>McGreevy PD, Cripps PJ, French NP, Green LE &amp; Nicol CJ. 1995. Management factors associated with stereotypic and redirected behavior in the Thoroughbred horse. <i>Equine Veterinary Journal</i> <b>27</b>, 86-91. </span></p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><span></span>Muhonen S. 2012. <i>Grovfoder till häst – för hälsa och prestation.</i> Förlag och tryck BoD. ISBN 978-91-7463-028-2.</p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><span>Ragnarsson S &amp; Lindberg JE. 2008. Nutritional </span><span>value of timothy haylage in Icelandic horses. </span><i>Livestock Science</i> <b>113</b>, 202-208. <span></span></p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><span>Redbo I, Redbo-Torstensson P, Ödberg FO, Hedendahl A &amp; Holm J. 1998. </span><span>Factors affecting behavioural disturbances in race-horses. <i>Animal Science</i> 66, 475-481.</span><span></span></p>','',1,81,'2013-09-19 07:23:39',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-09-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,15,'','',1,1961,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3122,3200,'October 2013 - Finding the right forage for your horse','oct201358532','<p><i><span></span></i></p>\r\n<hr />\r\n<p><i><a href=\"http://www.grovfoderborsen.se\"><span></span></a></i><i><span>Fresh or dried forage is the staple food for horses. This article focuses on when and how pasture, hay and other roughages will cover most of your horse’s energy and nutrient needs. The PC-Horse program will help you to formulate rations with a high and healthy proportion of roughage for horses, also in situations with special nutritional challenges as, for example, when your horse is in hard training or needs to lose a large amount of weight. <br /> Our guest author this month is Sara Muhonen. She has a PhD in animal nutrition from the Swedish Agricultural University (SLU). From her private company, Sara conducts research, consults and gives courses in horse nutrition through </span><a href=\"http://www.equi-nutrition.com\"><span>www.equi-nutrition.com</span></a></i><i><span>. She also provides a service for matching Swedish forage producers and feed buyers on </span><a href=\"http://www.grovfoderborsen.se\"><span>www.grovfoderborsen.se</span></a></i><i><span></span></i></p>\r\n<hr />\r\n<p><i><a href=\"http://www.grovfoderborsen.se\"><span></span></a></i><i><span></span></i></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><span>No one forage is the same as the next. How well the horse can digest forage depends on the forage´s cell wall content. The cell wall is composed of cellulose fibre, hemicellulose, pectins and cell wall protein. Cell walls can be more or less lignified and the later the stage of maturity of a plant, the more lignified they are and the less digestible. When digestibility decreases the </span>nutritive value of the forage also decreases.</p>\r\n<p>Figure 1 shows the results from a digestibility study where four adjacent leys, seeded and fertilized in the same way, were harvested at four different stages of maturity. The results demonstrate how digestibility of dry matter (DM), the fibre fractions NDF and ADF and crude protein in haylage decreases the later the forage is harvested. This means that the nutritive value of the haylage also decreases; the content of digestible energy and crude protein become lower.</p>\r\n<p><img alt=\"fig1 oct2013\" src=\"images-joomla/stories/seasons/fig1_oct2013.png\" height=\"458\" width=\"624\" /></p>\r\n<p>Different horses have different energy and protein requirements. The high performing athlete has high energy requirements and needs forage with high energy density. On the other hand, the pony not performing any hard work has a much lower energy requirement. Broodmares and growing horses have higher protein requirements. Besides meeting the horses’ nutritive requirements we also have to consider the horses’ need for occupation and the health and well being of its digestive system. Freedom of access to hay and haylage works well for most horses. If you have to restrict the allowance of coarse fodder (forage), 1.5 – 2 kg DM/100 kg body weight and day is appropriate. The absolute minimum allowance of coarse fodder is 1 kg DM/100 kg body weight and day.<span></span></p>\r\n<p>Feeding a high performing athlete with early harvested forage, we can provide most and, in some cases, all of the energy and protein required. Then only a small amount of concentrate, or even none at all, will be necessary. Such rations will be beneficial for gut health, will prevent behavioural disorders and have a positive impact on the horses’ mental health.</p>\r\n<p>However, a pony doing only light work needs forage of lower energy density, e.g. from a later harvest. Early harvested forage quickly satisfies daily energy requirements and it will be difficult to provide the pony with a sufficient daily intake of dry matter. This would result in less eating and chewing activity and thus increase the risk of behavioural disturbances. Therefore later harvested forage is more suitable for horses with lower energy requirements, those performing only light work, or no work at all.</p>\r\n<p>In conclusion, always ask for the forage analysis and try to find the most suitable forage to match the requirements of your horse. You will then have made a good start on formulating your horse’s daily feed ration.</p>\r\n<p>Sara Muhonen AgrD</p>\r\n<p><span>Reference: </span>Ragnarsson S &amp; Lindberg JE. 2008. <span>Nutritional </span><span>value of timothy haylage in Icelandic horses. <i>LivestockScience</i> <b>113</b>, 202-208. The Author can be contacted for further reference.</span></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,81,'2013-09-19 07:23:39',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-09-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,15,'forage, digestion, forage for horse','Forage and forage is not the same thing. How well the horse can digest forage depends on the forage´s cell wall content. The cell wall is composed of cellulose fibre, hemicellulose, pectins and cell wall protein. Cell walls can be more or less lignified and the later the stage of maturity of a plant the more lignified are the cell walls and the digestibility decreases. When digestibility decreases the nutritive value of the forage also decreases.',1,1961,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3123,3201,'Octobre 2013 - Utilisez le foin adapte a votre cheval','oct201398989','<p><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><span style=\"font-size: 12pt;\"><span face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><hr /></span><span face=\"Times New Roman\"><i>Les fourrages sont \"l\'aliment de base\" des chevaux. Cet article précise quand et comment, le foin et les autres fourrages, peuvent couvrir la plus grande partie des besoins de votre cheval, en énergie et autres nutriments. Le progtamme PC -Horse peut vous aider à formuler des rations avec une forte proportion de fourrages, bons pour la santé et adaptés à des besoins particuliers, tels que chevaux à l\'entraînement intensif, ou ayant besoins de perdre du poids.<br /> </i></span><span face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><br /> </span><span face=\"Times New Roman\"><i>L\'auteur invitée ce mois-ci, se nomme Sarah MUHONEN. Elle est Docteur en Nutrition Animale, diplomée de l\'Université suédoise d\'Agronomie (SLU). Etablie à son compte, elle continue la recherche, tout en étant consultante en nutition du cheval et donnant des cours de nutrition animale sur le site <a href=\"http://www.equi.nutrition.com\">www.equi.nutrition.com</a>. Elle propose également un service de mise en contact de producteurs de fourrages et d\'utilisateurs, en Suède, sur www.grovfoderborsen.se .<br /> </i></span><span face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><br /> </span><span face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><hr /><br /> </span><span face=\"Times New Roman\">Il ya fourrage et fourrage. La qualité de la digestion du fourrage par le cheval dépend de la proportion de fibres (parois cellulaires) contenues dans le produit. Les parois cellulaires sont constituées de fibres de cellulose, d\'hémi-cellulose, de pectines et de proteines membraneuses. La paroi cellullaire peut être plus ou moins lignifiée. Au fur et à mesure de la maturation de l\'herbe, les dépots de lignine augmentent, et la digestibilité intestinale des fibres décroît. Quand la digestibilité diminue, la valeur nutritionnelle de l\'aliment baisse aussi. <br /> </span><span face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><br /> </span><span face=\"Times New Roman\">Les besoins en énergie et protéines dépendent étroitement du stade de vie et de l\'utilisation du cheval. Naturellement, l\'athlète à hautes performances a besoin de beaucoup d\'énergie, et donc nécessitera un foin très riche en énergie; alors qu\'un poney à activité très réduite, a des besoins en énergie beaucoup plus faibles. Les juments reproductrices et les poulains en croissance, sont les carégories qui ont les plus grands besoins en protéines.<br /> </span><span face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><br /> </span><span face=\"Times New Roman\">Quand on formule une ration, on doit tenir compte des besoins du cheval liés à son activité, et de ceux de son bien-être intestinal, en plus d\'une simple couverture de ses besoins nutritionnels. L\'accès en libre service à des fourrages (foin ou enrubannage) de suffisamment bonne qualité, est généralement suffisant pour beaucoup de chevaux.<br /> </span><span face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><br /> </span><span face=\"Times New Roman\">Quand il est nécessaire de limiter l\'apport de fourrage pour des raisons pratiques ou économiques, la quantité la plus appropriée est de 1.5 à 2.0 kg de Matière Sèche /100 kg de Poids Vif. Un minimum indispensable et infranchissable doit être fixé à <b>1 kg de MS / 100 kg de PV.<br /> </b></span><span face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><br /> </span><span face=\"Times New Roman\">Les fourrages récoltés de bonne heure et correctement conservés ont de hautes valeurs nutritives. Si l\'on décide de nourrir un cheval athlète de haut niveau avec du foin récolté précocément, cet aliment à lui seul , est capable de couvrir la quasi-totalité, et parfois même la totalité des besoins totaux en énergie et protéines. On n\'aura plus besoin, alors, que de de peu, voir pas du tout, d\'aliments concentrés.<br /> </span><span face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><br /> </span><span face=\"Times New Roman\">Une ingestion importante de foin occupe le cheval pendant de longs moments. Ceci est d\'autant plus bénéfique à sa santé psychique, et peut même éviter le développement de comportements stéréotypés indésirables (Tics). Un apport important de fourrage est indispensable au maintient de la bonne santé intestinale.<br /> </span><span face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><br /> </span><span face=\"Times New Roman\">Les plus petits poneys se satisfont aisément d\'un fourrage moins énergétique, récolté , par exemple, plus tardivement, à un stade de maturité plus avancé, car un fourrage trop riche couvrirait les besoins énergétiques trop rapidement, et il est ensuite difficile de continuer de leur laisser l\'accès au fourrage sans qu\'ils ne prenent du poids. En conséquence, les fourrages récoltés le plus tardivement sont idéaux pour des chevaux à l\'entretien, ou à très faible activité, dont les besoins énergétiques sont plus bas.<br /> </span><span face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><br /> </span><span face=\"Times New Roman\">Sarah MUHONEN &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;<br /><em>Docteur en Agronomie</em><br /> </span><span face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><br /> </span><span face=\"Times New Roman\">L\'auteur peut fournir les références des publications originales de travaux suédois sur des rations à forte concentration en fourrages.</span></span></span></p>','',1,81,'2013-09-19 07:23:39',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-09-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,15,'','Les fourrages sont \"l\'aliment de base\" des chevaux. Cet article précise quand et comment, le foin et les autres fourrages, peuvent couvrir la plus grande partie des besoins de votre cheval, en énergie et autres nutriments. Le progtamme PC -Horse peut vous aider à formuler des rations avec une forte proportion de fourrages, bons pour la santé et adaptés à des besoins particuliers, tels que chevaux à l\'entraînement intensif, ou ayant besoins de perdre du poids.',1,1961,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(3124,3202,'Oktober 2013 – Rett grovfôr til rett hest','oct201357257','<div style=\"text-align: center;\" align=\"center\"><hr align=\"center\" size=\"2\" width=\"100%\" /></div>\r\n<p style=\"margin: 0.1pt 0cm;\"><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><i>Denne artikkelen fokuserer på grovfôr til hester og forskjeller i energibehov hos ulike hester. Grovfôret er hestens viktigste næringskilde og PC-Horse har avanserte funksjoner som forenkler beregningen av grovfôr i hestens dagsrasjon.</i></span></p>\r\n<p style=\"margin: 0.1pt 0cm;\"><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><i>&nbsp;</i></span></p>\r\n<p style=\"margin: 0.1pt 0cm;\"><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em>Artikkelen er skrevet av Sara Muhonen som har doktorgrad fra SLU innen husdyrernæring med hest som spesialfelt. Sara bedriver forskning og rådgivning i sitt firma </em></span><span><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><a href=\"http://www.equi-nutrition.com\"><i>www.equi-nutrition.com</i></a><em> samt medvirker til at svenske grovfôrprodusenter finne sine kunder via </em><i>www.grovfoderbörsen.se</i></span><em><span style=\"font-family: Times;\"><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\">. Sara arrangerer kurs innen fôring av hester og er i tillegg representant for PC-Horse i Sverige.&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;</span>&nbsp;&nbsp; </span></em></span></p>\r\n<div style=\"text-align: center;\" align=\"center\"><hr align=\"center\" size=\"2\" width=\"100%\" /></div>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><span>Grovfôr og grovfôr er ikke alltid samme sak. Hvor godt hesten fordøyer grovfôret avhenger av grovfôrets fiberandel, dets celleveggsinnhold. Celleveggen består av cellulosefiber, hemicellulose, pektiner og celleveggsprotein. Celleveggen kan være mer eller mindre lignifisert og dess senere i utviklingsstadiet en vekst er desto mer lignifisert er celleveggen og vekstens fordøyelighet minsker. Når fordøyeligheten minsker så reduseres også fôrets næringsverdi.</span></p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><span><img alt=\"diagram okt2013\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/diagram_okt2013.png\" height=\"415\" width=\"540\" /></span></p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><span>Forskjellige hester har ulike energi- og proteinbehov. Den høypresterende atleten har et høyt energibehov og trenger et grovfôr med høyt energiinnhold. Ponnien som ikke utfører noe hardt arbeid har derimot et mye lavere energibehov. Føllhopper og voksende unghester har et høyere proteinbehov. I tillegg til å dekke hestens næringsbehov må vi også ta hensyn til hestens behov for sysselsetting og hestens tarmhelse. Dersom man må begrense mengden grovfôr er 1,5 – 2,0 kg ts/100 kg kroppsvekt og dag en passelig mengde. En absolutt minimumsmengde er 1 kg ts/100 kg kroppsvekt og dag. Fri tilgang på grovfôr (høy/ensilasje) av egnet kvalitet fungerer bra for mange hester.</span></p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><span>Dersom vi fôrer vår høypresterende atlet med et tidlig høstet grovfôr kan dette dekke det meste, eller i visse fall til og med hele, av energibehovet og proteinbehovet. Da behøver den bare lite, eller ikke noe kraftfôr. Dette er bra for tarmhelsen samtidig som mye grovfôr har stor betydning for hestens mentale helse og forebygger uønsket adferd. <br /></span></p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><span>Den lille ponnien derimot, trenger et grovfôr med lavere energiinnhold, det vil si et grovfôr som er høstet senere. Et tidlig høstet grovfôr dekker raskt det daglige energibehovet og det blir vanskelig å gi nok grovfôr per dag uten at ponnien legger på seg. Derfor passer et senere høstet grovfôr bedre til hester som bare har lett arbeid eller ikke blir brukt i særlig grad, da disse hestene har et lavere energibehov. </span></p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><span>Jeg får ofte spørsmålet «hvilket grovfôr er best?». Det avhenger av hvilken hest man har og nå finns en gratis Grovfôrguide (svensk) for alle typer av hester, du finner den her:</span></p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><span><a href=\"http://www.grovfoderborsen.se/guide/\"></a><a href=\"http://www.grovfoderborsen.se/guide/\">http://www.grovfoderborsen.se/guide/</a> </span></p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><i><span>Sara Muhonen AgrD</span></i></p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\">&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><span>Kilder: Ragnarsson S &amp; Lindberg JE. 2008. Nutritional </span><span>value of timothy haylage in Icelandic horses. </span><i><span>Livestock Science</span></i><span> <b>113</b>, 202-208. </span><span></span></p>','',1,81,'2013-09-19 07:23:39',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-09-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,15,'grovfôr til hester, beregningen av grovfôr','Denne artikkelen fokuserer på grovfôr til hester og forskjeller i energibehov hos ulike hester. Grovfôret er hestens viktigste næringskilde og PC-Horse har avanserte funksjoner som forenkler beregningen av grovfôr i hestens dagsrasjon.',1,1961,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3125,3203,'Oktober 2013 - Rätt grovfoder till rätt häst','oct201388070','<hr />\r\n<p><i>Denna artikel fokuserar på grovfoder till hästar och skillnader i energibehov hos olika hästar. Grovfodret är hästens viktigaste näringskälla och PC-Horse har avancerade f<em>unktioner som förenklar beräkningen av grovfoder i hästens dagsgiva.<span style=\"line-height: 115%;\"><br /></span></em></i></p>\r\n<p><em><span style=\"line-height: 115%;\">Artikeln är skriven av Sara Muhonen som är agronomie doktor och disputerade vid Institutionen för Husdjurens Utfodring och Vård, Sveriges Lantbruksuniversitet SLU. Sara bedriver forskning och rådgivning i sitt företag <a href=\"http://www.equi-nutrition.com\">www.equi-nutrition.com</a> samt medverkar till att Svenska grovfoderproducenter hittar sina kunder via <a href=\"http://www.grovfoderbÃ¶rsen.se\">www.grovfoderbörsen.se</a>. Sara </span></em><em><span style=\"line-height: 115%;\">arrangerar kurser och utbildning inom utfodring av hästar samt är ombud för PC-Horse i Sverige.</span></em><span style=\"font-size: 10pt;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><br /></span></em></span></p>\r\n<div style=\"position: absolute; top: -1999px; left: -1988px;\" id=\"stcpDiv\">Jag som driver Equi-Nutrition är agronomie doktor och disputerade vid Institutionen för Husdjurens Utfodring och Vård, Sveriges Lantbruksuniversitet (SLU) - See more at: <a href=\"http://www.equi-nutrition.com/#sthash.duhmW0J3.dpuf\">http://www.equi-nutrition.com/#sthash.duhmW0J3.dpu</a></div>\r\n<div style=\"position: absolute; top: -1999px; left: -1988px;\" id=\"stcpDiv\">ag som driver Equi-Nutrition är agronomie doktor och disputerade vid Institutionen för Husdjurens Utfodring och Vård, Sveriges Lantbruksuniversitet (SLU) - See more at: <a href=\"http://www.equi-nutrition.com/#sthash.duhmW0J3.dpuf\">http://www.equi-nutrition.com/#sthash.duhmW0J3.dpuf</a></div>\r\n<hr />\r\n<p style=\"line-height: 120%;\">Grovfoder och grovfoder är inte samma sak. Hur bra hästen kan smälta grovfodret beror på grovfodrets fiberandel, dess cellväggsinnehåll. Cellväggen består av cellulosafibrer, hemicellulosa, pektiner och cellväggsprotein. Cellväggen kan vara mer eller mindre lignifierad och ju senare i utvecklingsstadiet en växt är desto mer lignifierad är cellväggen och växtens smältbarhet minskar. När smältbarheten minskar så minskar också fodrets näringsvärde.</p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\">Figur 1 visar resultat från en smältbarhetsstudie där fyra näraliggande vallar, som såtts in och gödslats lika, skördats vid fyra olika utvecklingsstadier. Resultaten visar hur smältbarheten för torrsubstans (ts), fiberfraktionerna NDF och ADF och råprotein i hösilage minskar ju senare fodret är skördat. Det innebär att hösilagens näringsvärde också minskar; innehållet av omsättbar energi och smältbart råprotein blir lägre.</p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\">&nbsp;<img alt=\"diagram okt2013\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/diagram_okt2013.png\" height=\"415\" width=\"540\" /></p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\">Olika hästar har olika energi- och proteinbehov. Den högpresterande atleten har ett högt energibehov och behöver ett grovfoder med hög energidensitet. Ponnyn som inte utför något hårt arbete har däremot ett mycket lägre energibehov. Fölston och växande unghästar har ett högre proteinbehov. Förutom att tillgodose hästarnas näringsbehov måste vi även ta hänsyn till hästens behov av sysselsättning och hästens tarmhälsa. Om man måste begränsa strå/vallfodergivan är 1,5 - 2,0 kg ts/100 kg kroppsvikt och dag lämpligt, den absoluta minimigivan för stråfoder är 1 kg ts/100 kg kroppsvikt och dag, men fri tillgång på vallfoder av lämplig kvalitet fungerar bra för många hästar.</p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\">Fodrar vi vår högpresterande atlet med ett tidigt skördat grovfoder kan det täcka det mesta, eller i vissa fall till och med hela, av energibehovet och proteinbehovet. Då behöver den bara lite, eller inget, kraftfoder vilket är bra för tarmhälsan, och mycket grovfoder och lite kraftfoder har stor betydelse för hästens mentala hälsa och förebyggande av beteendestörningar.</p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\">Men den lilla ponnyn behöver ett grovfoder med lägre energidensitet, dvs. senare skörd. Ett tidigt skördat grovfoder täcker snabbt det dagliga energibehovet och det blir svårt att nå upp till tillräckligt många kg ts per dag. Det innebär mindre sysselsättning och risk för beteendestörningar. Därför passar ett senare skördat grovfoder bättre till de hästar som utför lätt arbete, eller inget arbete alls, och har ett lägre energibehov.</p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\">Jag får ofta frågan ”vilket grovfoder är bäst?” Det beror på vilken häst man har och nu finns en gratis Grovfoderguide för alla typer av hästar, ni hittar den här: <a href=\"http://www.grovfoderborsen.se/guide/\"></a><a href=\"http://www.grovfoderborsen.se/guide/\">http://www.grovfoderborsen.se/guide/</a></p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><i>Sara Muhonen AgrD</i></p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\">&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p>Källor:</p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><span>De Fombelle A, Varloud M, Goachet AG, Jacotot E, Philippeau C, Drogoul C &amp; Julliand V. 2003. </span><span>Characterization of the microbial and biochemical profile of the different segments of the digestive tract in horses given two distinct diets. <i>Animal Science</i> <b>77</b>, 293-304. </span></p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><span></span>Jansson A, Lindberg JE, Rundgren M, Müller C, Connysson M, Kjellberg L &amp; Lundberg M. 2011. Utfodringsrekommendationer för häst. Inst. för Husdjurens Utfodring och Vård, SLU.</p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><span>McGreevy PD, Cripps PJ, French NP, Green LE &amp; Nicol CJ. 1995. Management factors associated with stereotypic and redirected behavior in the Thoroughbred horse. <i>Equine Veterinary Journal</i> <b>27</b>, 86-91. </span></p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><span></span>Muhonen S. 2012. <i>Grovfoder till häst – för hälsa och prestation.</i> Förlag och tryck BoD. ISBN 978-91-7463-028-2.</p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><span>Ragnarsson S &amp; Lindberg JE. 2008. Nutritional </span><span>value of timothy haylage in Icelandic horses. </span><i>Livestock Science</i> <b>113</b>, 202-208. <span></span></p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><span>Redbo I, Redbo-Torstensson P, Ödberg FO, Hedendahl A &amp; Holm J. 1998. </span><span>Factors affecting behavioural disturbances in race-horses. <i>Animal Science</i> 66, 475-481.</span><span></span></p>','',1,81,'2013-09-19 07:23:39',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-09-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,15,'','',1,1961,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3126,3204,'Oktober 2013 - Rätt grovfoder till rätt häst','oct201332690','<hr />\r\n<p><i>Denna artikel fokuserar på grovfoder till hästar och skillnader i energibehov hos olika hästar. Grovfodret är hästens viktigaste näringskälla och PC-Horse har avancerade f<em>unktioner som förenklar beräkningen av grovfoder i hästens dagsgiva.<span style=\"line-height: 115%;\"><br /></span></em></i></p>\r\n<p><em><span style=\"line-height: 115%;\">Artikeln är skriven av Sara Muhonen som är agronomie doktor och disputerade vid Institutionen för Husdjurens Utfodring och Vård, Sveriges Lantbruksuniversitet SLU. Sara bedriver forskning och rådgivning i sitt företag <a href=\"http://www.equi-nutrition.com\">www.equi-nutrition.com</a> samt medverkar till att Svenska grovfoderproducenter hittar sina kunder via <a href=\"http://www.grovfoderbÃ¶rsen.se\">www.grovfoderbörsen.se</a>. Sara </span></em><em><span style=\"line-height: 115%;\">arrangerar kurser och utbildning inom utfodring av hästar samt är ombud för PC-Horse i Sverige.</span></em><span style=\"font-size: 10pt;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><br /></span></em></span></p>\r\n<div style=\"position: absolute; top: -1999px; left: -1988px;\" id=\"stcpDiv\">Jag som driver Equi-Nutrition är agronomie doktor och disputerade vid Institutionen för Husdjurens Utfodring och Vård, Sveriges Lantbruksuniversitet (SLU) - See more at: <a href=\"http://www.equi-nutrition.com/#sthash.duhmW0J3.dpuf\">http://www.equi-nutrition.com/#sthash.duhmW0J3.dpu</a></div>\r\n<div style=\"position: absolute; top: -1999px; left: -1988px;\" id=\"stcpDiv\">ag som driver Equi-Nutrition är agronomie doktor och disputerade vid Institutionen för Husdjurens Utfodring och Vård, Sveriges Lantbruksuniversitet (SLU) - See more at: <a href=\"http://www.equi-nutrition.com/#sthash.duhmW0J3.dpuf\">http://www.equi-nutrition.com/#sthash.duhmW0J3.dpuf</a></div>\r\n<hr />\r\n<p style=\"line-height: 120%;\">Grovfoder och grovfoder är inte samma sak. Hur bra hästen kan smälta grovfodret beror på grovfodrets fiberandel, dess cellväggsinnehåll. Cellväggen består av cellulosafibrer, hemicellulosa, pektiner och cellväggsprotein. Cellväggen kan vara mer eller mindre lignifierad och ju senare i utvecklingsstadiet en växt är desto mer lignifierad är cellväggen och växtens smältbarhet minskar. När smältbarheten minskar så minskar också fodrets näringsvärde.</p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\">Figur 1 visar resultat från en smältbarhetsstudie där fyra näraliggande vallar, som såtts in och gödslats lika, skördats vid fyra olika utvecklingsstadier. Resultaten visar hur smältbarheten för torrsubstans (ts), fiberfraktionerna NDF och ADF och råprotein i hösilage minskar ju senare fodret är skördat. Det innebär att hösilagens näringsvärde också minskar; innehållet av omsättbar energi och smältbart råprotein blir lägre.</p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\">&nbsp;<img alt=\"diagram okt2013\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/diagram_okt2013.png\" height=\"415\" width=\"540\" /></p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\">Olika hästar har olika energi- och proteinbehov. Den högpresterande atleten har ett högt energibehov och behöver ett grovfoder med hög energidensitet. Ponnyn som inte utför något hårt arbete har däremot ett mycket lägre energibehov. Fölston och växande unghästar har ett högre proteinbehov. Förutom att tillgodose hästarnas näringsbehov måste vi även ta hänsyn till hästens behov av sysselsättning och hästens tarmhälsa. Om man måste begränsa strå/vallfodergivan är 1,5 - 2,0 kg ts/100 kg kroppsvikt och dag lämpligt, den absoluta minimigivan för stråfoder är 1 kg ts/100 kg kroppsvikt och dag, men fri tillgång på vallfoder av lämplig kvalitet fungerar bra för många hästar.</p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\">Fodrar vi vår högpresterande atlet med ett tidigt skördat grovfoder kan det täcka det mesta, eller i vissa fall till och med hela, av energibehovet och proteinbehovet. Då behöver den bara lite, eller inget, kraftfoder vilket är bra för tarmhälsan, och mycket grovfoder och lite kraftfoder har stor betydelse för hästens mentala hälsa och förebyggande av beteendestörningar.</p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\">Men den lilla ponnyn behöver ett grovfoder med lägre energidensitet, dvs. senare skörd. Ett tidigt skördat grovfoder täcker snabbt det dagliga energibehovet och det blir svårt att nå upp till tillräckligt många kg ts per dag. Det innebär mindre sysselsättning och risk för beteendestörningar. Därför passar ett senare skördat grovfoder bättre till de hästar som utför lätt arbete, eller inget arbete alls, och har ett lägre energibehov.</p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\">Jag får ofta frågan ”vilket grovfoder är bäst?” Det beror på vilken häst man har och nu finns en gratis Grovfoderguide för alla typer av hästar, ni hittar den här: <a href=\"http://www.grovfoderborsen.se/guide/\"></a><a href=\"http://www.grovfoderborsen.se/guide/\">http://www.grovfoderborsen.se/guide/</a></p>\r\n<p style=\"line-height: 120%;\"><i>Sara Muhonen AgrD</i></p>\r\n<hr />\r\n<p style=\"line-height: 120%;\">Källor: <span>Ragnarsson S &amp; Lindberg JE. 2008. Nutritional </span><span>value of timothy haylage in Icelandic horses. </span><i>Livestock Science</i> <b>113</b>, 202-208. <span></span></p>','',1,81,'2013-09-19 07:23:39',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-09-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,15,'foderstat, analys av grovfoder, grovfoderanalys, grovfoder häst, räkna foderstat, höanalys, hösilageanalys, analysera hö, analysera hösilage, räkna foderstat till häst, foderanalys häst','Denna artikel fokuserar på grovfoder till hästar och skillnader i energibehov hos olika hästar. Grovfodret är hästens viktigaste näringskälla och PC-Horse har avancerade funktioner som förenklar beräkningen av grovfoder i hästens dagsgiva.',1,1961,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3127,3205,'Importer en stald og heste','importstable63430','<p>Du kan importere en stald som ligger på et andet sted på PC, er, f.eks en tidligere installationsplads eller på en USB nøgle. Eller en stald som Du har fået pr mail.</p>\r\n<p>Gå til hovedmenuen \"Fil\" og klik på \"Importer stald fra fil\". Søg på PC er efter dine sikkerhedskopier eller \"Save-mappen\". I denne ligger en eller flere mapper med staldens navn . Åbn respektive staldmapper og klik på staldfilen ( .pcs) som ofte ligger nederst. Du bliver da spurgt om Du også vil importere hestene i stalden</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><img alt=\"45-import stable\" src=\"images-joomla/stories/45-images/45-import_stable.png\" height=\"317\" width=\"244\" /></p>','',1,46,'2013-10-11 09:33:32',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-10-11 09:33:32','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,1,'','',1,3362,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3128,3206,'Importera stall och hästar','importstable37567','<p>Du kan importera stall som ligger på annat ställe på Din dator, t.ex en tidigare installationsplats eller på en datasticka. Eller stall som Du fått per mail.</p>\r\n<p>Gå till huvudmenyn \"Fil\" och klicka på \"Importera stall från fil\". Sök på datorn efter dina säkerhetskopior eller \"Save-mappen\". I denna ligger&nbsp; en eller flera mappar med stallens namn. Öppna respektive stallmapp och klicka på stallfilen ( .pcs) som ofta ligger nederst. Du blir då tillfrågad om Du även vil importera hästarna i stallet.</p>\r\n<p><img alt=\"46-import stable\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-import_stable.png\" height=\"317\" width=\"248\" /></p>','',1,46,'2013-10-11 09:33:32',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-10-11 09:33:32','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,1,'','',1,3362,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3129,3207,'Import a stable and horses','importstable73117','<p><span id=\"result_box\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">You can import</span> <span class=\"hps\">stables</span> <span class=\"hps\">located</span> <span class=\"hps\">elsewhere on</span> <span class=\"hps\">your computer</span><span>, such as</span> <span class=\"hps\">a previous installation</span> <span class=\"hps\">location or</span> <span class=\"hps\">on a data</span> <span class=\"hps\">stick.</span> <span class=\"hps\">Or</span> <span class=\"hps\">stables that</span> <span class=\"hps\">you received</span> <span class=\"hps\">by email.</span></span></p>\r\n<p><span class=\"hps\">Go</span> <span class=\"hps\">to the main menu</span> <span class=\"hps\">\"File</span><span>\" and click</span> <span class=\"hps\">\"Import</span> a <span class=\"hps\">stable</span> <span class=\"hps\">from</span> <span class=\"hps\">file\".</span> <span class=\"hps\">Search</span> <span class=\"hps\">your computer for</span> <span class=\"hps\">your backups</span> <span class=\"hps atn\">or \"</span><span>Save</span> <span class=\"hps\">Folder</span><span>\"</span><span>.</span> <span class=\"hps\">In this</span> <span class=\"hps\">lies</span> <span class=\"hps\">one or more folders</span> <span class=\"hps\">with the</span> <span class=\"hps\">stable´s</span> <span class=\"hps\">name.</span> <span class=\"hps\">Open</span> <span class=\"hps\">each</span> <span class=\"hps\">stable</span> <span class=\"hps\">folder and click</span> the <span class=\"hps\">stables</span> <span class=\"hps\">file (.</span> p<span class=\"hps\">cs</span><span>)</span> <span class=\"hps\">that often lie</span> <span class=\"hps\">at the bottom</span><span>.</span> <span class=\"hps\">You will then be</span> <span class=\"hps\">asked if</span> <span class=\"hps\">you</span> <span class=\"hps\">also</span> <span class=\"hps\">want to import</span> <span class=\"hps\">the horses</span> <span class=\"hps\">in the stable.</span></p>\r\n<p><span class=\"hps\"><img alt=\"44-import stable\" src=\"images-joomla/stories/44-images/44-import_stable.png\" height=\"315\" width=\"261\" /></span></p>','',1,46,'2013-10-11 09:33:32',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-10-11 09:33:32','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,1,'','',1,3362,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3130,3208,'Import a stable and horses','importstable8996','<p><span id=\"result_box\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">You can import</span> <span class=\"hps\">stables</span> <span class=\"hps\">located</span> <span class=\"hps\">elsewhere on</span> <span class=\"hps\">your computer</span><span>, such as</span> <span class=\"hps\">a previous installation</span> <span class=\"hps\">location or</span> <span class=\"hps\">on a data</span> <span class=\"hps\">stick.</span> <span class=\"hps\">Or</span> <span class=\"hps\">stables that</span> <span class=\"hps\">you received</span> <span class=\"hps\">by email.</span></span></p>\r\n<p><span class=\"hps\">Go</span> <span class=\"hps\">to the main menu</span> <span class=\"hps\">\"File</span><span>\" and click</span> <span class=\"hps\">\"Import</span> a <span class=\"hps\">stable</span> <span class=\"hps\">from</span> <span class=\"hps\">file\".</span> <span class=\"hps\">Search</span> <span class=\"hps\">your computer for</span> <span class=\"hps\">your backups</span> <span class=\"hps atn\">or \"</span><span>Save</span> <span class=\"hps\">Folder</span><span>\"</span><span>.</span> <span class=\"hps\">In this</span> <span class=\"hps\">lies</span> <span class=\"hps\">one or more folders</span> <span class=\"hps\">with the</span> <span class=\"hps\">stable´s</span> <span class=\"hps\">name.</span> <span class=\"hps\">Open</span> <span class=\"hps\">each</span> <span class=\"hps\">stable</span> <span class=\"hps\">folder and click</span> the <span class=\"hps\">stables</span> <span class=\"hps\">file (.</span> p<span class=\"hps\">cs</span><span>)</span> <span class=\"hps\">that often lie</span> <span class=\"hps\">at the bottom</span><span>.</span> <span class=\"hps\">You will then be</span> <span class=\"hps\">asked if</span> <span class=\"hps\">you</span> <span class=\"hps\">also</span> <span class=\"hps\">want to import</span> <span class=\"hps\">the horses</span> <span class=\"hps\">in the stable.</span></p>\r\n<p><span class=\"hps\"><img alt=\"33-import stable\" src=\"images-joomla/stories/33-images/33-import_stable.png\" height=\"317\" width=\"278\" /></span></p>','',1,46,'2013-10-11 09:33:32',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-10-11 09:33:32','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,1,'','',1,3362,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(3131,3209,'Importere staller og hester','importstable62051','<p>Du kan importere en stall som ligger utenfor PC-Horse vanlige filsystem, for eksempel ved på en minnepinne eller en tidligere installsjonsplass, eller en hest eller stall du har fått på mail.</p>\r\n<p>Gå til hovedmenyen «Fil» og velg «Importere en stall fra fil». Søk i datamaskinen i dine sikkerhetskopier eler i «Save-mappen».<br />En stall har vanligvis en mappe med stallens navn. Når du åpner stallmappen kan du klikke på stallfilen som har extension .pcs, for eksempel «MinStall1.pcs». Du blir spurt om du vil ta med hestene når du importerer stallen.</p>\r\n<p><img alt=\"47-import stable\" src=\"images-joomla/stories/47-images/47-import_stable.png\" height=\"320\" width=\"294\" /></p>','',1,46,'2013-10-11 09:33:32',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-10-11 09:33:32','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,1,'','',1,3362,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3132,3210,'Importera stall och hästar','importstable43463','<p>Du kan importera stall som ligger på annat ställe på Din dator, t.ex en tidigare installationsplats eller på en datasticka. Eller stall som Du fått per mail.</p>\r\n<p>Gå till huvudmenyn \"Fil\" och klicka på \"Importera stall från fil\". Sök på datorn efter dina säkerhetskopior eller \"Save-mappen\". I denna ligger&nbsp; en eller flera mappar med stallens namn. Öppna respektive stallmapp och klicka på stallfilen ( .pcs) som ofta ligger nederst. Du blir då tillfrågad om Du även vil importera hästarna i stallet.</p>\r\n<p><img alt=\"46-import stable\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-import_stable.png\" height=\"317\" width=\"248\" /></p>','',1,46,'2013-10-11 09:33:32',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-10-11 09:33:32','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,1,'','',1,3362,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3133,3211,'Importera stall och hästar','importstable47030','<p>Du kan importera stall som ligger på annat ställe på Din dator, t.ex en tidigare installationsplats eller på en datasticka. Eller stall som Du fått per mail.</p>\r\n<p>Gå till huvudmenyn \"Fil\" och klicka på \"Importera stall från fil\". Sök på datorn efter dina säkerhetskopior eller \"Save-mappen\". I denna ligger&nbsp; en eller flera mappar med stallens namn. Öppna respektive stallmapp och klicka på stallfilen ( .pcs) som ofta ligger nederst. Du blir då tillfrågad om Du även vil importera hästarna i stallet.</p>\r\n<p><img alt=\"46-import stable\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-import_stable.png\" height=\"317\" width=\"248\" /></p>','',1,46,'2013-10-11 09:33:32',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-10-11 09:33:32','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,1,'importera stall, import av stall','Du kan importera stall som ligger på annat ställe på Din dator, t.ex en tidigare installationsplats eller på en datasticka. Eller stall som Du fått per mail.\r\n\r\nGå till huvudmenyn \"Fil\" och klicka på \"Importera stall från fil\". Sök på datorn efter dina säkerhetskopior eller \"Save-mappen\". I denna ligger  en eller flera mappar med stallens namn. Öppna respektive stallmapp och klicka på stallfilen ( .pcs) som ofta ligger nederst. Du blir då tillfrågad om Du även vil importera hästarna i stallet.',1,3362,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3134,3212,'November 2013 - Unghestenes calciumbehov','nov201371826','<p><strong>Når ungheste sættes i træning er det vigtigt at sikre at de får tilstrækkelig med calcium</strong></p>\r\n<p>Det er almindeligt at sætte unghestene i træning om efteråret efter afslutning af græsningssæson. Trav og galopheste vil da oftest være ca 18 måneder gamle, mens rideheste typisk år vil være et år ældre. I løbet af sommeren har unghestene haft gode dage med fri adgang til adgang til græs. De har også gået ude hele døgnet og været i fuld aktivitet.</p>\r\n<p>Om efteråret opstaldes mange ungheste i en boks i stalden suppleret med nogle timer dagligt i luftefolden samtidigt med, at træningen nu påbegyndes. Unghestene skal nu over på en foderplan som afviger væsentlig fra sommerens græs .</p>\r\n<p>Jævn aktivitet, som unghestene har når de går på græs, har i flere undersøgelser vist sig, at være gunstigt for udviklingen af et stærkt skelet. Meget aktivitet stimulerer til øget mineralisering af knoglerne som belastes . Dette kan undersøges ved hjælp af røntgenteknikker, hvor man på billederne kan måle tætheden i knoglen, sædvanligvis piben på et forben(MC3).<br /><br /><img alt=\"x-rayhovcalium\" src=\"images-joomla/stories/seasons/x-rayhovcalium.jpg\" height=\"343\" width=\"550\" /><br /><br />I løbet af en afgræsningsperiode med meget aktivitet vil tætheden i pibeknoglen øges og dermed også knoglens styrke. Hvis unghestene efter afslutningen af afgræsnings sæsonen sættes på boks og kun motioneres let eller går i luftefold vil knogletætheden kunne aftage igen. Vi risikerer dermed at den gode effekt af sommergræsningen går tabt. For at undgå dette er det vigtigt, at unghestene har mest muligt aktivitet og træningen bør planlægges sådan at der minimum et par gange om ugen lægges korte sprinter ind i træningen, sådan at knoglerne bliver belastet. Rolig træning i skridt og trav er ikke nok til at stimulere til en øget mineralisering af knoglerne.</p>\r\n<p>Når vi snakker om mineralisering af knogler er det særligt calcium som er vigtig. Dette betyder at når vi starter systematisk træning af en unghest vil det være afgørende for dens udvikling, at den får tilført nok calcium. Havre, byg, hvede og majs er alle kornarter som næsten ikke indeholder noget calcium (0,3 til 0,6 gram pr kg). I grovfoder som hø og wrap vil indholdet af calcium kunne variere relativt meget, typisk mellem 1,5 til 4 gram regnet pr kg tørt foder (pr kg tørstof).</p>\r\n<p>Fosfor er også viktig for knogledannelsen da dette sammen med calcium danner mineralkrystallerne som giver knoglelstyrken. Behovet for fosfor er ca halvdelen af behovet for calcium. Korn som næsten ikke indeholder calcium indeholder derimod relativt meget fosfor (3-5 gram pr kg). Grovfoder som hø og wrap vil indeholde ca 2 gram fosfor pr kg tørstof men også dette kan variere en del, så grovfoderanalysen vil være vigtig også med hensyn til beregningen af hestens tilførsel af fosfor.</p>\r\n<p>Ungheste i træning vil oftest få en del korn eller kraftfoder. Det er derfor sjældent vi ser mangel på fosfor til disse heste, men det kan forekomme.<br />I kraftfoderblandinger til ungheste og til heste i træning vil calciumindholdet kunne være mellem 8 og 18 gram per kg. Calciumindholdet vil være opgivet på fodersækken, men er ofte angivet i procent. Det betyder at et calciumindhold på f.eks 1,2% svarer til 12 gram calcium per kg.</p>\r\n<p>Som et eksempel kan vi tage en unghest af almindelig stor race (ridehest, travhest, fuldblod) og sætter den i træning ved 1∏ års alderen. For at sikre at denne unghest gennem træningen opbygger stærke knogler i benene, må vi sørge for at den dagligt gennem foderrationen får tilført 45 til 50 gram calcium. Hvis vi giver unghesten 7 kg hø som indeholder 2 gram calcium pr kg vil dette tilføre totalt 14 gram calcium. Vi mangler da stadig ca 30 gram calcium. Dette må dækkes enten ved tilførsel af en kraftfoderblanding eller ved at give calcium tilskud.</p>\r\n<p>Vi ser af eksempelet at det er vigtigt at kende indholdet af calcium både i grovfoderet (foderanalyse!) og i kraftfoderet. Når du bruger PC-Horse vil unghestens calciumbehov blive beregnet ud fra de oplysninger du giver om hestens type, alder og træningsmængde. Dette betyder at du kan sammensætte en foderration som dækker behovet ikke bare for calcium, men for alle vigtige næringsstoffer. Hvis du har en grovfoderanalyse vil du kunne lægge denne ind i PC-Horse og dermed øge sikkerheden for at beregningen af rationens næringsindhold.</p>','',1,81,'2013-10-18 12:01:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-10-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,13,'unghester calsium kalsium kalsiumbehov','I løbet af en afgræsningsperiode med meget aktivitet vil tætheden i pibeknoglen øges og dermed også knoglens styrke. Hvis unghestene efter afslutningen af afgræsnings sæsonen sættes på boks og kun motioneres let eller går i luftefold vil knogletætheden kunne aftage igen. Vi risikerer dermed at den gode effekt af sommergræsningen går tabt. For at undgå dette er det vigtigt, at unghestene har mest muligt aktivitet og træningen bør planlægges sådan at der minimum et par gange om ugen lægges korte sprinter ind i træningen, sådan at knoglerne bliver belastet. Rolig træning i skridt og trav er ikke nok til at stimulere til en øget mineralisering af knoglerne.',1,1564,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3135,3213,'November 2013 - Unghesternes kalsiumbehov','nov201391726','<p><strong>Når unghestene settes i trening må vi sikre at de får nok kalsium.</strong><br /><br />Det er vanlig å sette unghestene i trening om høsten etter avsluttet beitesesong. Trav og galopp hester vil da oftest være rundt 18 måneder gamle, mens ridehester gjerne vil være ett år eldre. I løpet av sommeren har unghestene hatt gode dager med fri tilgang til beitegras. De har også gått ute hele døgnet og vært i jevnlig aktivitet det meste av døgnet.<br /><br />Etter innsetting blir unghestene oftest satt på boks med noen timer daglig i luftegården. I tillegg kommer treningen som nå har begynt. Unghestene skal også over på en fôring som er bestemt av oss og som avviker vesentlig fra beitegraset de har spist gjennom sommeren.<br /><br />Jevnlig aktivitet, slik som unghestene har når de går på beite, har i flere undersøkelser vist seg å være gunstig for utviklingen av et sterkt skjelett. Mye aktivitet stimulerer til økt mineralisering av knoklene som belastes. Dette kan undersøkes ved hjelp av røntgenteknikker der man på bildene kan måle tettheten i knokkelen, vanligvis pipa på et frambein (MC3).<br /><br /><img alt=\"x-rayhovcalium\" src=\"images-joomla/stories/seasons/x-rayhovcalium.jpg\" height=\"343\" width=\"550\" /><br /><br />Gjennom en beiteperiode med mye aktivitet vil tettheten i pipeknokkelen øke og dermed også knokkelens styrke. Dersom unghestene etter avsluttet beitesesong settes inn på boks og kun mosjoneres lett eller går i luftegård vil tettheten i knoklene kunne avta igjen. Vi risikerer dermed at den gode effekten av beitesesongen går tapt. For å unngå dette er det viktig at unghestene har mest mulig aktivitet og treningen bør legges opp slik at vi minst et par ganger i uka legger inn korte sprinter slik at knoklene i beina belastes. Bare rolig trening i skritt og kort trav er ikke nok til å stimulere økt mineralisering av knoklene.<br /><br />Når vi snakker om mineralisering av bein er det særlig kalsium som er viktig. Dette betyr at når vi starter systematisk trening av en unghest vil det være avgjørende for utviklingen at den får tilført nok kalsium. Havre, bygg, hvete og mais er kornslag som omtrent ikke inneholder noe kalsium (0,3 til 0,6 gram per kg). I grovfôr som høy og ensilasje vil innholdet av kalsium kunne variere relativt mye, gjerne mellom 1,5 til 4 gram regnet per kg tørt fôr (per kg tørrstoff).<br /><br />Fosfor er også viktig for beindanningen da dette sammen med kalsium danner mineralkrystallene som gir knokkelstyrken. Behovet for fosfor er rundt halvparten av behovet for kalsium. Kornslagene som nesten ikke inneholder kalsium inneholder derimot relativt mye fosfor (3-5 gram per kg). Grovfôr som høy og ensilasje vil inneholde rundt 2 gram fosfor per kg tørrstoff, men også dette kan variere en del, så grovfôranalysen vil være viktig også med hensyn til beregningen av hestens tilførsel av fosfor.<br /><br />Unghester i trening vil oftest få en del korn eller kraftfôrblanding. Det er derfor ikke ofte vi ser mangel på fosfor til disse hestene, men det kan forekomme.<br />I kraftfôrblandinger til unghester og til hester i trening vil kalsiuminnholdet kunne være mellom 8 og 18 gram per kg. Kalsiuminnholdet vil være oppgitt på kraftfôrsekken, men er ofte gitt i prosent. Det betyr at et kalsiuminnhold på f.eks 1,2% tilsvarer 12 gram kalsium per kg.<br /><br />Som et eksempel kan vi ta en unghest av vanlig stor rase (ridehest, travhest, fullblod) og setter den i trening ved 1½ års alder. For å sikre at denne unghesten gjennom treningen bygger sterke knokler i beina må vi sørge for at den daglig gjennom fôrrasjonen får tilført 45 til 50 gram kalsium. Dersom vi gir unghesten 7 kg høy som inneholder 2 gram kalsium per kg vil dette tilføre totalt 14 gram kalsium. Vi mangler da fremdeles rundt 30 gram kalsium. Dette må dekkes opp enten gjennom kraftfôrblanding eller ved å gi kalsiumtilskudd.<br /><br />Vi ser av eksempelet at det er viktig å kjenne innholdet av kalsium både i grovfôret vi bruker (fôranalyse!) og i kraftfôret. Når du bruker PC-Horse vil unghestens kalsiumbehov beregnes ut fra opplysningene du gir om hestens type, alder og treningsmengde. Dette gjør at du kan sette sammen en fôrrasjon som dekker behovet ikke bare for kalsium, men for alle viktige næringsstoffer. Dersom du har grovfôranalyse vil du kunne legge denne automatisk inn i PC-Horse og dermed øke sikkerheten på beregningen av rasjonens næringsinnhold.</p>','',1,81,'2013-10-18 12:01:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-10-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,13,'unghester calsium kalsium kalsiumbehov','Etter innsetting blir unghestene oftest satt på boks med noen timer daglig i luftegården. I tillegg kommer treningen som nå har begynt. Unghestene skal også over på en fôring som er bestemt av oss og som avviker vesentlig fra beitegraset de har spist gjennom sommeren.\r\n\r\nJevnlig aktivitet, slik som unghestene har når de går på beite, har i flere undersøkelser vist seg å være gunstig for utviklingen av et sterkt skjelett. Mye aktivitet stimulerer til økt mineralisering av knoklene som belastes. Dette kan undersøkes ved hjelp av røntgenteknikker der man på bildene kan måle tettheten i knokkelen, vanligvis pipa på et frambein (MC3).',1,1564,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3136,3214,'November 2013 - The young horses demand of calcium','nov201334320','<p>When a young horse starts to train we must make sure it receives enough calcium to support the development of its bones.</p>\r\n<p>Young horses are commonly put into training after the end of the grazing season. Young trotters and thoroughbreds will usually be around 18 months old when training starts, while riding horses are one year older.</p>\r\n<p>After happy days and 24-hour activity in the summer months, very different living conditions await the young horse when it is stabled. This is usually individually and in boxes, with limited access to voluntary activity in paddocks. In addition to the training, which now starts, rations will now consist mainly of roughage and concentrates.</p>\r\n<p>Several studies (see a summary below) show that regular activity is beneficial for the development of strong, healthy bones and joints. Physical activity stimulates the mineralization of bones, as demonstrated by examining bone density with X-ray techniques, mostly using an image of the cannon bone of the front leg.</p>\r\n<p><br /><img alt=\"x-rayhovcalium\" src=\"images-joomla/stories/seasons/x-rayhovcalium.jpg\" height=\"343\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Minerals in the bones provide the skeleton with the strength to carry the weight of the body. Bone density and strength increase throughout grazing periods where good opportunities for activity are provided. If the young horse is now housed in a stall and only walked or trotted lightly, the mineral content and strength of its bones will decline. The risk then is that the beneficial effects of the grazing period may be lost if appropriate precautions are not taken. Training needs to be organized to provide short, intensive sprints at least twice per week to charge the skeleton. Just walking and slow trotting will not be enough to stimulate mineralization activity in the bone cells.</p>\r\n<p>Bone mineral consists of calcium and phosphorus. These are laid down as calcium-phosphate crystals by the bone cells. Because of the central role played by these nutrients in bone formation it is vital to have sufficient calcium in the diet when we start the systematic training of a young horse.</p>\r\n<p>In roughages such as hay and haylage, the content of calcium can vary quite a lot, usually between 1.5 to 4 grams calculated per kg of dry feed, while alfalfa usually has 2-3 times more calcium and is a very good source of the mineral. Oats, barley, wheat and maize are cereals that contain small amounts of calcium (0.3 to 0.6 grams per kg).</p>\r\n<p>Usually, calcium requirement is twice that for phosphorus. The grains used in horse feed are relatively high in phosphorus (3-5 grams per kg), while, as noted, they contain little calcium. Pasture, hay and haylage contain typically about 2 grams of phosphorus per kg of dry matter, but this will vary. Knowledge of the mineral content of your roughages from a feed analysis is therefore a valuable aid in calculating well balanced rations.<br />Feed mixes for young horses and horses in training have a typical calcium content of between 8 and 18 grams per kilo. On the feed bag, the content is often given as a percentage, and not as grams per kilo. A calcium content of 1.2 % corresponds to 12 grams of calcium per kilo of feed.</p>\r\n<p>With such calcium-fortified compound feeds (or mineral supplements) it should be easy to formulate rations which are adequate in calcium, even when the roughage used has low calcium content. Phosphorus deficiency in young horses is not often seen, though it can sometimes occur. This is because their diet does usually include some grain, typically as part of a concentrate mix.</p>\r\n<p>Let us take as an example, a yearling, 18 months of age and of a regular large breed (riding horse, trotter or thoroughbred). We need to ensure that this yearling builds strong, dense bones during its critical period of rapid growth and start of training. We must therefore ensure that the daily ration delivers 45 to 50 grams of calcium. If we give 7 kg hay of medium quality, containing 2 grams of calcium per kg, a total of 14 grams of calcium will be provided. We shall now be short of calcium, by about 30 grams, and this shortage must be met either through a concentrate mixture or by giving mineral supplements.</p>\r\n<p>From the example it is obvious that we need to know the calcium content of both the roughage we use (feed analysis!) and the concentrates. The PC-Horse program calculates calcium requirement from the information you provide about the horse, such as breed, body weight, age and amount of exercise. If you have a feed analysis of the roughage, you can enter its data automatically into the program and greatly improve the accuracy of ration formulation.</p>\r\n<p>Literature: Nielsen BD, Hiney KM, Hoekstra KE, Bell RA and Potter GD (2004). Nutritional and husbandry management of racehorses. In: The Elite Race and Endurance Horse. A. Lindner (ED), pp 66-71.</p>','',1,81,'2013-10-18 12:01:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-10-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,13,'Calcium, young horses, calcium demands for young horses','Several studies (see a summary below) show that regular activity is beneficial for the development of strong, healthy bones and joints. Physical activity stimulates the mineralization of bones, as demonstrated by examining bone density with X-ray techniques, mostly using an image of the cannon bone of the front leg.',1,1564,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3137,3215,'Novembre 2013','nov201381686','<p>Quand les jeunes chevaux sont mis au travail et à l\'entraînement, nous devons nous assurer qu\'ils reçoivent assez de calcium les besoins de leur développement osseux.Habituellement les jeunes chevaux sont mis à l\'entraînement à la fin de la saison de pâturage. Les jeunes Pur-sang et trotteurs sont alors agés de 18 mois environ, alors que les chevaux de selle commencent à travailler un an plus tard.<br /><br />Après les beaux jours heureux de l\'été, permettant une activité spontanée de 24 heures par jour, les conditions de vie vont changer radicallement quand les jeunes chevaux sont rentrés à l\'écurie; car ils sont géralement logés en box individuels, et leur période d\'activité libre va être réduite à leurs possibilités d\'accès à des paddocks. En plus du début du travail il y a aussi un changement dans leur alimentation, qui va désoramis être conctituée essentiellment de fourrages et de concentrés.<br /><br />Pluqieurs études ( voir ci-dessous) montrent qu\'une activité régulière est nécessaire au développement d\'un squelette solide, os et articulations. L\'activité physique stimule la minéralisation des os, comme le démontrent les études de densimétrie aux rayons X, généralement réalisées sur des radios de l\'os canon d\'un antérieur.<br /><br /><img alt=\"x-rayhovcalium\" src=\"images-joomla/stories/seasons/x-rayhovcalium.jpg\" height=\"343\" width=\"550\" /><br /><br />Ce sont les matières minérales présentent dans les os qui fournissent la force permettant au squelette de supporter le poids total du corps. La densité et la solidité des os augmentent pendant l\'été, en pâture, lorsque les chevaux ont la possibilité d\'avoir une activité physique importante. Lorsque le jeune cheval est ensuite maintenu au box, légèrement marché ou trotté chaque jour, le contenu minéral de l\'os, donc sa solidité vont décroître. Ainsi y-a-t-il un risque important de voir les effets bénéfique de la période à l\'herbe, perdus irrémédiablement, si quelques précautions ne sont pas prises. L\'entraînement devrait être organisé de telle façon que des sprints courts mais intenses aient lieu au moins deux fois par semaine, pour aider le squelette à se charger en minéraux. La marche et le trotting ne sont pas suffisants poue stimuler la minéralisation des cellules osseuses.<br /><br />Les minéraux des os sont le calcium et le phosphore, qui sont déposés sous forme de cristaux de phosphate de calcium, par les cellules osseuses. Le rôle essentiel de ces nutriments dans la formation osseuse implique d\'avoir suffisament de calcium dans la ration journalière, dès le début de la mise à l\'entraînement du jeune cheval.<br />Dans les fourrages, tels que le foin ou l\'enrubannage, la quantité de calcium présente est assez variable, généralement de 1 à 4 g/kg MS, alors que la luzerne en apporte 2 à 3 fois plus, ce qui en fait une excellente source de ce minéral. L\'avoine, l\'orge, le blé et le maïs sont des céréales foncièrement pauvres en calcium (0.3 à 0.6 g/kg MS)<br />Généralement, on fixe les besoins en calcium au double de ceux en phosphore. Les céréales utilisées dans l\'alimentation du cheval sont relativement riches en Phosphore (3 à5 g/kg MS), tandis qu\'elles contiennent peu de calcium, comme indiqué plus haut. L\'herbe pâturée, le foin et l\'enrubannage contiennent en moyenne, environ 2 g de phosphore par kg de MS, mais les variations sont importantes. Il est donc important, pour calculer les rations des jeunes chevaux, de connaître précisément les valeurs minérales des fourrages, et ceci par analyse de laboratoire.<br /><br />Les mélanges alimentaires concentrés pour jeunes chevaux et chevaux au travail, contiennent généralement entre 8 et 18 g/kg. Sur l\'étiquette cet apport est souvent présenté en pourcentage et non en g/kg. Une valeur analytique en calcium de 1.2% signifie 12 g/kg d\'aliment.<br />En utilisant des aliments concentrés formulés avec ces quantités de calcium (ou des suppléments minéraux), il devrait être facile de formuler des rations adaptées en calcium, même quand les fourrages utilisés sont pauvres en calcium. Il est rare de constater un déficit en phosphore chez les jeunes chevaux, bien que cela puisse se produire, en raison de l\'utilisation quasi-systématique de céréales dans les aliments concentrés.<br /><br />Prenons comme exemple un yearling âgé de 18 mois, de race standard (Cheval de selle, Pur-sang ou Trotteur). Pour lui assurer la formation d\'os denses et solides, pendant cette période critique de croissnace extrème et de début d\'entraînement, nous devons impérativement prévoir que la ration journalière apporte 45 à 50 grammes de calcium.<br />Si nous distribuons 7 kg de foin de qualité moyenne, à 2 g de Ca/kg, cela fait 14 g/jour. Il reste à trouver 30 à 35 g de calcium qui seront apportés par un aliment concentré ou une supplémentation minérale.<br /><br />A la lumière de cet exemple, il apparait que nous devons connaître l\'apport calcique, à la fois des fourrages utilisés (grace à une analyse d\'aliment) et des concentrés. Dans le programme PC-Horse, les besoins en calcium sont calculés à partir des informations que vous avez fournis sur le cheval, tels que la race, le poids vif, l\'âge et l\'intensité du travail demandé. Si vous avez des résultats d\'analyse du fourrage, vous pouvez entrer automatiquement ces données dans PC-Horse, favorisant ainsi la précision de la formulation de la ration.</p>\r\n<p>Références: Nielsen BD, Hiney KM, Hoekstra KE, Bell RA and Potter GD (2004). Les techniques d\'élevage et de la nutrition des chevaux de course. Dans: The Elite Race and Endurance Horse (Le cheval d\'endurance et de courses d\'elite). A. Lindner (ED), pp 66-71.</p>','',1,81,'2013-10-18 12:01:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-10-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,13,'unghester calsium kalsium kalsiumbehov','Quand les jeunes chevaux sont mis au travail et à l\'entraînement, nous devons nous assurer qu\'ils reçoivent assez de calcium les besoins de leur développement osseux.Habituellement les jeunes chevaux sont mis à l\'entraînement à la fin de la saison de pâturage. Les jeunes Pur-sang et trotteurs sont alors agés de 18 mois environ, alors que les chevaux de selle commencent à travailler un an plus tard.',1,1564,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(3138,3216,'November 2013 - Unghesternes kalsiumbehov','nov201355554','<p><strong>Når unghestene settes i trening må vi sikre at de får nok kalsium.</strong><br /><br />Det er vanlig å sette unghestene i trening om høsten etter avsluttet beitesesong. Trav og galopp hester vil da oftest være rundt 18 måneder gamle, mens ridehester gjerne vil være ett år eldre. I løpet av sommeren har unghestene hatt gode dager med fri tilgang til beitegras. De har også gått ute hele døgnet og vært i jevnlig aktivitet det meste av døgnet.<br /><br />Etter innsetting blir unghestene oftest satt på boks med noen timer daglig i luftegården. I tillegg kommer treningen som nå har begynt. Unghestene skal også over på en fôring som er bestemt av oss og som avviker vesentlig fra beitegraset de har spist gjennom sommeren.<br /><br />Jevnlig aktivitet, slik som unghestene har når de går på beite, har i flere undersøkelser vist seg å være gunstig for utviklingen av et sterkt skjelett. Mye aktivitet stimulerer til økt mineralisering av knoklene som belastes. Dette kan undersøkes ved hjelp av røntgenteknikker der man på bildene kan måle tettheten i knokkelen, vanligvis pipa på et frambein (MC3).<br /><br /><img alt=\"x-rayhovcalium\" src=\"images-joomla/stories/seasons/x-rayhovcalium.jpg\" height=\"343\" width=\"550\" /><br /><br />Gjennom en beiteperiode med mye aktivitet vil tettheten i pipeknokkelen øke og dermed også knokkelens styrke. Dersom unghestene etter avsluttet beitesesong settes inn på boks og kun mosjoneres lett eller går i luftegård vil tettheten i knoklene kunne avta igjen. Vi risikerer dermed at den gode effekten av beitesesongen går tapt. For å unngå dette er det viktig at unghestene har mest mulig aktivitet og treningen bør legges opp slik at vi minst et par ganger i uka legger inn korte sprinter slik at knoklene i beina belastes. Bare rolig trening i skritt og kort trav er ikke nok til å stimulere økt mineralisering av knoklene.<br /><br />Når vi snakker om mineralisering av bein er det særlig kalsium som er viktig. Dette betyr at når vi starter systematisk trening av en unghest vil det være avgjørende for utviklingen at den får tilført nok kalsium. Havre, bygg, hvete og mais er kornslag som omtrent ikke inneholder noe kalsium (0,3 til 0,6 gram per kg). I grovfôr som høy og ensilasje vil innholdet av kalsium kunne variere relativt mye, gjerne mellom 1,5 til 4 gram regnet per kg tørt fôr (per kg tørrstoff).<br /><br />Fosfor er også viktig for beindanningen da dette sammen med kalsium danner mineralkrystallene som gir knokkelstyrken. Behovet for fosfor er rundt halvparten av behovet for kalsium. Kornslagene som nesten ikke inneholder kalsium inneholder derimot relativt mye fosfor (3-5 gram per kg). Grovfôr som høy og ensilasje vil inneholde rundt 2 gram fosfor per kg tørrstoff, men også dette kan variere en del, så grovfôranalysen vil være viktig også med hensyn til beregningen av hestens tilførsel av fosfor.<br /><br />Unghester i trening vil oftest få en del korn eller kraftfôrblanding. Det er derfor ikke ofte vi ser mangel på fosfor til disse hestene, men det kan forekomme.<br />I kraftfôrblandinger til unghester og til hester i trening vil kalsiuminnholdet kunne være mellom 8 og 18 gram per kg. Kalsiuminnholdet vil være oppgitt på kraftfôrsekken, men er ofte gitt i prosent. Det betyr at et kalsiuminnhold på f.eks 1,2% tilsvarer 12 gram kalsium per kg.<br /><br />Som et eksempel kan vi ta en unghest av vanlig stor rase (ridehest, travhest, fullblod) og setter den i trening ved 1½ års alder. For å sikre at denne unghesten gjennom treningen bygger sterke knokler i beina må vi sørge for at den daglig gjennom fôrrasjonen får tilført 45 til 50 gram kalsium. Dersom vi gir unghesten 7 kg høy som inneholder 2 gram kalsium per kg vil dette tilføre totalt 14 gram kalsium. Vi mangler da fremdeles rundt 30 gram kalsium. Dette må dekkes opp enten gjennom kraftfôrblanding eller ved å gi kalsiumtilskudd.<br /><br />Vi ser av eksempelet at det er viktig å kjenne innholdet av kalsium både i grovfôret vi bruker (fôranalyse!) og i kraftfôret. Når du bruker PC-Horse vil unghestens kalsiumbehov beregnes ut fra opplysningene du gir om hestens type, alder og treningsmengde. Dette gjør at du kan sette sammen en fôrrasjon som dekker behovet ikke bare for kalsium, men for alle viktige næringsstoffer. Dersom du har grovfôranalyse vil du kunne legge denne automatisk inn i PC-Horse og dermed øke sikkerheten på beregningen av rasjonens næringsinnhold.</p>','',1,81,'2013-10-18 12:01:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-10-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,13,'unghester calsium kalsium kalsiumbehov','Etter innsetting blir unghestene oftest satt på boks med noen timer daglig i luftegården. I tillegg kommer treningen som nå har begynt. Unghestene skal også over på en fôring som er bestemt av oss og som avviker vesentlig fra beitegraset de har spist gjennom sommeren.\r\n\r\nJevnlig aktivitet, slik som unghestene har når de går på beite, har i flere undersøkelser vist seg å være gunstig for utviklingen av et sterkt skjelett. Mye aktivitet stimulerer til økt mineralisering av knoklene som belastes. Dette kan undersøkes ved hjelp av røntgenteknikker der man på bildene kan måle tettheten i knokkelen, vanligvis pipa på et frambein (MC3).',1,1564,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3139,3217,'November 2013 - Unghesternes kalsiumbehov','nov201399331','<p><strong>Når unghestene settes i trening må vi sikre at de får nok kalsium.</strong><br /><br />Det er vanlig å sette unghestene i trening om høsten etter avsluttet beitesesong. Trav og galopp hester vil da oftest være rundt 18 måneder gamle, mens ridehester gjerne vil være ett år eldre. I løpet av sommeren har unghestene hatt gode dager med fri tilgang til beitegras. De har også gått ute hele døgnet og vært i jevnlig aktivitet det meste av døgnet.<br /><br />Etter innsetting blir unghestene oftest satt på boks med noen timer daglig i luftegården. I tillegg kommer treningen som nå har begynt. Unghestene skal også over på en fôring som er bestemt av oss og som avviker vesentlig fra beitegraset de har spist gjennom sommeren.<br /><br />Jevnlig aktivitet, slik som unghestene har når de går på beite, har i flere undersøkelser vist seg å være gunstig for utviklingen av et sterkt skjelett. Mye aktivitet stimulerer til økt mineralisering av knoklene som belastes. Dette kan undersøkes ved hjelp av røntgenteknikker der man på bildene kan måle tettheten i knokkelen, vanligvis pipa på et frambein (MC3).<br /><br /><img alt=\"x-rayhovcalium\" src=\"images-joomla/stories/seasons/x-rayhovcalium.jpg\" height=\"343\" width=\"550\" /><br /><br />Gjennom en beiteperiode med mye aktivitet vil tettheten i pipeknokkelen øke og dermed også knokkelens styrke. Dersom unghestene etter avsluttet beitesesong settes inn på boks og kun mosjoneres lett eller går i luftegård vil tettheten i knoklene kunne avta igjen. Vi risikerer dermed at den gode effekten av beitesesongen går tapt. For å unngå dette er det viktig at unghestene har mest mulig aktivitet og treningen bør legges opp slik at vi minst et par ganger i uka legger inn korte sprinter slik at knoklene i beina belastes. Bare rolig trening i skritt og kort trav er ikke nok til å stimulere økt mineralisering av knoklene.<br /><br />Når vi snakker om mineralisering av bein er det særlig kalsium som er viktig. Dette betyr at når vi starter systematisk trening av en unghest vil det være avgjørende for utviklingen at den får tilført nok kalsium. Havre, bygg, hvete og mais er kornslag som omtrent ikke inneholder noe kalsium (0,3 til 0,6 gram per kg). I grovfôr som høy og ensilasje vil innholdet av kalsium kunne variere relativt mye, gjerne mellom 1,5 til 4 gram regnet per kg tørt fôr (per kg tørrstoff).<br /><br />Fosfor er også viktig for beindanningen da dette sammen med kalsium danner mineralkrystallene som gir knokkelstyrken. Behovet for fosfor er rundt halvparten av behovet for kalsium. Kornslagene som nesten ikke inneholder kalsium inneholder derimot relativt mye fosfor (3-5 gram per kg). Grovfôr som høy og ensilasje vil inneholde rundt 2 gram fosfor per kg tørrstoff, men også dette kan variere en del, så grovfôranalysen vil være viktig også med hensyn til beregningen av hestens tilførsel av fosfor.<br /><br />Unghester i trening vil oftest få en del korn eller kraftfôrblanding. Det er derfor ikke ofte vi ser mangel på fosfor til disse hestene, men det kan forekomme.<br />I kraftfôrblandinger til unghester og til hester i trening vil kalsiuminnholdet kunne være mellom 8 og 18 gram per kg. Kalsiuminnholdet vil være oppgitt på kraftfôrsekken, men er ofte gitt i prosent. Det betyr at et kalsiuminnhold på f.eks 1,2% tilsvarer 12 gram kalsium per kg.<br /><br />Som et eksempel kan vi ta en unghest av vanlig stor rase (ridehest, travhest, fullblod) og setter den i trening ved 1½ års alder. For å sikre at denne unghesten gjennom treningen bygger sterke knokler i beina må vi sørge for at den daglig gjennom fôrrasjonen får tilført 45 til 50 gram kalsium. Dersom vi gir unghesten 7 kg høy som inneholder 2 gram kalsium per kg vil dette tilføre totalt 14 gram kalsium. Vi mangler da fremdeles rundt 30 gram kalsium. Dette må dekkes opp enten gjennom kraftfôrblanding eller ved å gi kalsiumtilskudd.<br /><br />Vi ser av eksempelet at det er viktig å kjenne innholdet av kalsium både i grovfôret vi bruker (fôranalyse!) og i kraftfôret. Når du bruker PC-Horse vil unghestens kalsiumbehov beregnes ut fra opplysningene du gir om hestens type, alder og treningsmengde. Dette gjør at du kan sette sammen en fôrrasjon som dekker behovet ikke bare for kalsium, men for alle viktige næringsstoffer. Dersom du har grovfôranalyse vil du kunne legge denne automatisk inn i PC-Horse og dermed øke sikkerheten på beregningen av rasjonens næringsinnhold.</p>','',1,81,'2013-10-18 12:01:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-10-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,13,'unghester calsium kalsium kalsiumbehov','Etter innsetting blir unghestene oftest satt på boks med noen timer daglig i luftegården. I tillegg kommer treningen som nå har begynt. Unghestene skal også over på en fôring som er bestemt av oss og som avviker vesentlig fra beitegraset de har spist gjennom sommeren.\r\n\r\nJevnlig aktivitet, slik som unghestene har når de går på beite, har i flere undersøkelser vist seg å være gunstig for utviklingen av et sterkt skjelett. Mye aktivitet stimulerer til økt mineralisering av knoklene som belastes. Dette kan undersøkes ved hjelp av røntgenteknikker der man på bildene kan måle tettheten i knokkelen, vanligvis pipa på et frambein (MC3).',1,1564,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3140,3218,'November 2013 - Unghästarnas kalciumbehov','nov201319512','<p><strong>När unghästarna sätts i träning måste vi säkerställa deras behov av kalcium.</strong><br /><br />Vanligen sätts unghästar i träning på hösten efter avslutad betessäsong. Trav- och galopphästar är då runt 18 månader gamla, och ridhästar omkring ett år äldre. Under sommaren har unghästarna haft goda dagar med fri tillgång till betesgräs. De har också gått ute hela dygnet och varit aktiva större delen av dygnet.</p>\r\n<p>Efter intagning ställs unghästarna oftast på box med endast några timmar rastning utomhus. Utöver detta tillkommer träningen som nu påbörjats. De ska dessutom gå över till en fodring som bestäms av oss och som avviker väsentligt från betesgräset som de intagit under sommaren.</p>\r\n<p>Regelbunden aktivitet, såsom den de haft på betena, har i flera undersökningar visat sig vara fördelaktig för utvecklingen av starka skelett. Hög aktivitet stimulerar till ökad mineralisering av de kotor som belastats. Detta kan man undersöka med hjälp av olika röntgentekniker där man på bilderna kan mäta tätheten i skelettet. vanligtvis i en benpipa på ett framben (MC3).<br /><br /><br /><img alt=\"x-rayhovcalium\" src=\"images-joomla/stories/seasons/x-rayhovcalium.jpg\" height=\"343\" width=\"550\" /><br /><br /></p>\r\n<p>Efter en betesperiod med hög aktivitet ökar tätheten i benpipor och kotor och därmed även dess styrka. Om unghästarna efter avslutad betessäsong ställs på box och endast motioneras lätt, eller släpps ut i mindre hagar, så kommer tätheten i kotorna att minska igen. Man riskerar därmed att den goda effekten av betesperioden går förlorad. För att undgå detta är det viktigt att unghästar ges tillfälle till mesta möjliga aktivitet. Träningen bör läggas upp med att man minst ett par gånger i veckan lägger in korta sprinter så att kotlederna i benen belastas. Enbart lugn träning i skritt och lätt trav är inte tillräckligt för att stimulera till ökad mineralisering av kotorna.</p>\r\n<p>När det talas om mineralisering av ben är det särskilt kalcium som är det viktiga. Det betyder att när vi startar en systematisk träning av unghästar blir det avgörande för utvecklingen att den ges tillräckligt med kalcium. Havre, korn, vete och majs är sädesslag som inte innehåller något kalcium (0,3 - 0,6 gram per kg). I grovfoder som hö och hösilage kan mängden kalcium variera relativt mycket, ofta mellan 1,5 - 4 gram per kg, räknat per kg torrsubstans (TS).</p>\r\n<p>Fosfor är också viktig för benbildningen då detta tillsammans med kalcium skapar mineralkristallerna som ger lederna styrka. Behovet av fosfor är ungefär hälften av kalciumbehovet. Sädesslag som saknar kalcium kan däremot innehålla relativt stora mängder fosfor (3-5 gram per kg). grovfoder som hö och hösilage innehåller runt 2 gr fosfor per kg TS, men även detta kan variera en del, så grovfoderanalysen är viktig för att du ska kunna beräkna hur mycket fosfor din häst tillföres.<br /><br />Unghästar i träning ges oftast en del korn eller kraftfoderblandningar. Av den anledningen ser man inte fosforbrist hos dessa, även om det kan förekomma. I kraftfoder för unghästar och hästar i träning bör kalciummängden vara mellan 8 och 18 gram per kg. Kalciuminnehållet anges på fodersäcken, men oftast redovisad i procent. Det betyder att ett kalciuminnehåll på t.ex 1,2% motsvarar 12 gram kalcium per kg.<br /><br />Som exempel kan vi ta en unghäst av vanlig stor ras (ridhäst, travhäst, fullblod) som vi sätter i tr\'äning vid 1 1/2 års ålder. För att säkra att denna unghäst under träningsperioden bygger starka leder i benen måste vi sörja för att den dagligen, genom utfodringen, tillförs 45 - 50 gram kalcium. Om vi ger unghästen 7 kg hö som innehåller 2 gram kalcium per kg kommer den att få totalt 14 gram kalcium. Vi saknar då ytterligare ca 30 gram kalcium. Och detta underskott måste täckas upp genom kraftfoder eller genom tillskottsfoder.<br /><br />Av exemplet framgår att det är viktigt att du känner till kalciummängderna i bäde grovfodret (foderanalysen) du använder och i kraftfodret (leverantörens uppgifter). När du använder PC-Horse räknas unghästens kalciumbehov ut baserat på de uppgifter du angivit om hästens typ, ålder och träningsintensitet. Detta gör att du enkelt kan sätta samman en foderstat som täcker behovet mycket exakt, inte barta för kalcium, utan även för alla viktiga näringsämnen som unghästen behöver.</p>\r\n<p>Har Du dessutom en foderanalys från Eurofins så kan du läsa in dessa data automatisk i programmet vilket gör att du kan bortse från risken för att data ska läggas in felaktigt. Samtidigt blir det ännu enklare att göra foderstater - och så spar det tid.</p>','',1,81,'2013-10-18 12:01:29',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-10-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,13,'unghästar, kalcium kalciumbehov, tillväxt unghästar, unghästar i träning','Efter en betesperiod med hög aktivitet ökar tätheten i benpipor och kondyler och därmed ävend dess styrka. Om unghästarna efter avslutad betessäsong ställs på box och endast motioneras lätt, eller släpps ut i mindre hagar, så kommer tätheten i skelettdelarna att minska igen. Man riskerar därmed att den goda effekten av betesperioden går förlorad. För att undgå detta är det viktigt att unghästar ges tillfälle till mesta möjliga aktivitet. Träningen bör läggas upp med att man minst ett par gånger i veckan lägger in korta sprinter så att lederna i benen belastas. Enbart lugn träning i skritt och lätt trav är inte tillräckligt för att stimulera till ökad mineralisering av lederna.',1,1564,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3141,3219,'December 2013 - Hvordan udtrykker vi hestens behov for energi, og hvordan opgives energiindholdet i hestens foder?','dec201398959','<p>Hos mennesker taler vi om indholdet af kalorier som et mål for energimængden i maden. Det er almindeligt kendt, at&nbsp; sukker og fedt indeholder mange kalorier og let kan give overvægt, mens grønsager, frugt og groft brød indeholder færre kalorier (mindre energi) pr kilo eller gram.</p>\r\n<p>Indholdet af energi i hestens foder er , for mange, en mere abstrakt størrelse. Dette hænger delvis sammen med, at vi kan opgive energibehovet for hesten både i Megajoule og i Foderenheder. Yderligere kan energibehovet og energiindholdet i hestens foder også beregnes på forskellige måder: &nbsp;hhv. som fordøjelig energi, som omsættelig energi, eller som nettoenergi. &nbsp;&nbsp;Dette &nbsp;har praktisk betydning, fordi beregningsmåden for energi varierer fra land til land. Så længe vi beregner energibehovet og foderets energiindhold på samme måte, vil hesten få den rigtige mængde energi. Dette har vi taget hensyn til i PC-Horse programmet.&nbsp;&nbsp;</p>\r\n<p style=\"text-align: center;\"><img alt=\"energyjump\" src=\"images-joomla/stories/seasons/energyjump.jpg\" height=\"375\" width=\"500\" /></p>\r\n<p>Lad os først se på de enheder som bruges for at angive en energimengde: Kalorier er den gamle enhed for energi, og skal ikke bruges længere. I dag benyttes istedet&nbsp; «Joule» som enhed for energi. Omregningen mellom kalorier og joule er enkel: En kalorie = 4,18 joule. Når vi opgiver energindholdet i joule vil &nbsp;talværdien derfor blive ca 4 ganger højere end hvis vi bruger kalorier som enhed.</p>\r\n<p>1 joule er en meget lille energimængde. Eftersom hesten er et stort dyr og har den et behov for &nbsp;mange millioner joule pr dag til vedligehold og produktion, er det praktisk at bruge Megajoule (MJ) i stedet for joule når vi regner på hestens behov for energi. &nbsp;En Megajoule tilsvarer en million joule.</p>\r\n<p>Vi vil nu prøve at forklare de forskellige beregningsmåder. Selv om man ikke forstår detaljerne, er det vigtigt at være klar over, at der findes forskellige måder at beregne energien på og, &nbsp;at vi ofte må «oversætte»&nbsp; det energiindhold som står på sækken til nationale enheder hvis vi bruger foder som er importeret fra andre lande.</p>\r\n<p><b>Fordøjelig energi (DE)</b></p>\r\n<p>Når vi skal bestemme hvor meget energi et bestemt foder giver hesten, må vi gennemføre et fordøjelsesforsøg. I et sådant forsøg giver vi en gruppe heste en kendt mængde af foderet i flere dage. Vi opsamler alt gødning, og bestemmer brændværdien (bruttoenergien) i foderet og i gødning. &nbsp;Når vi har målt energimængdent i foderet og energimængden som mistes med gødningen, kan vi regne ud hvor meget som er optaget af hesten. Denne differanse mellem bruttoenergien i foderet og bruttoenergien i gødningen kaldes foderets fordøjelige energiindhold. På engelsk kaldes dette Digestible energy og forkortes almindeligvis DE. I England bruges MJ fordøjelig energi (DE) som enhed når man opgiver hestens energibehov og foderets indhold af energi. I USA brukes også fordøjelig energi (DE), men her bruges stadig enheden Megakalorier (MCal).</p>\r\n<p><b>Omsættelig energi (ME)</b></p>\r\n<p>I nogle lande, som Sverige og Tyskland, beregnes energiindholdet i foderetr som omsættelig energi. Enheden er også her Megajoule (MJ). Ved beregningen af omsættelig enegri &nbsp;medtages både energiindholdet i gødning og den energi&nbsp; hesten taber i urin og i tarmgas (metan) som udgiftsposter i regnestykket. Derfor bliver energiindholdet i et foder lavere, målt i MJ, når det beregnes som omsættelig energi end når det beregnes som fordøjelig energi. Vi må derfor alltid se efter om de MJ som er opgivet for et foder er beregnet som fordøjelig energi (DE) eller som omsættelig energi (forkortet ME på engelsk).</p>\r\n<p><b>Netto energi (NE eller fodernheder)</b></p>\r\n<p>Nettoenergien i et foder er den andel af bruttoenergien som kan anvendes til træning og arbejde, til reproduktion, og til vækst, efter at varmetab (energitab) som opstår når næringsstofferne fordøjes og omsættes i kroppen ,er fra trukket den omsættelige energi. Nettoenergienværdien i MJ bliver derfor et endnu lavere tal for den omsættelige energiværdi.</p>\r\n<p>Nettoenergien omregnes fra MJ til en ny energienhed, «Foderenhed Hest». Dette er en gammel tradition i &nbsp;de lande som bruger nettoenergi systemet. I Europa er dette blandt andet Norge, Danmark, Island, Nederland og Frankrig. &nbsp;Når vi beregner &nbsp;i Foderenhed Hest (FeH) dividerer vi nettoenergiværdien i MJ med 9,414. Hvorfor dividerer vi med 9,414? Dette tal er nettoenergiværdien (MJ) i et kg byg. Når vi opgiver energiværdien i et foder som Foderenheder Hest opgiver vi derfor hvor meget nettoenergi et kilo foder giver sammenlignet med et kilo byg.</p>\r\n<p>Et eksempel kan anskueliggøre dette. Hvis vi har analyseret hø og fundet en energiværdi på 0,5 FeH pr kg, så betyder det ,at et kilo af dette hø indeholder halvt&nbsp; så meget energi som et kilo byg, eller sagt på en annen måde, at vi må give 2 kg af høet for, at hesten skal&nbsp; få lige så meget energi til produktion, &nbsp;som når den spiser et kilo byg.</p>\r\n<p><b>Kort opsummering</b></p>\r\n<p>Vi har nu gennemgået beregning af energi i foder ud fra de forskellige systemer som er mest&nbsp; almindelige , Fordøjelig energi (DE), omsættelig energi (ME) og netto energi (NE). Fordøjelig energi og omsættelig energi&nbsp; angives i megajoule (MJ) mens nettoenergi angives i Foderenheder Hest. I Nederland hedder Foderenheder til hest VEP og i Frankrike UFC. Som nævnt er det er vigtig at være klar over, at hestens energibehov må udtrykkes i det samme system som en bruges ved beregning af foderets energiindhold.</p>\r\n<p>Her kan et eksempel være nyttigt:</p>\r\n<p>Hvis man beregner hestens behov i fordøjelig energi, for eksempel ved&nbsp; at bruge NRC-beregningerne direkte, og så anvender et kraftfoder hvor energien er opgivet som omsættelig energi, vil hesten få for meget energi, og kan blive alt for fed.</p>\r\n<p>I PC-Horse programmet har vi mulighed for at&nbsp; &nbsp;omregne energiindholdet i foder produceret&nbsp; i de forskellige lande således, at energiværdierne stemmer med dit nationale system, enten det er nettoenergi eller fordøjelig energi, og uafhængigt af om enhederne er megajoule eller foderrenheder.</p>','',1,81,'2012-07-11 22:00:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-11-30 23:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,11,'energi i hestens foder','Indholdet af energi i hestens foder er , for mange, en mere abstrakt størrelse. Dette hænger delvis sammen med, at vi kan opgive energibehovet for hesten både i Megajoule og i Foderenheder. Yderligere kan energibehovet og energiindholdet i hestens foder også beregnes på forskellige måder:  hhv. som fordøjelig energi, som omsættelig energi, eller som nettoenergi.   Dette  har praktisk betydning, fordi beregningsmåden for energi varierer fra land til land. Så længe vi beregner energibehovet og foderets energiindhold på samme måte, vil hesten få den rigtige mængde energi. Dette har vi taget hensyn til i PC-Horse programmet.',1,2284,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3142,3220,'Desember 2013 - Energi','dec201344555','<p><b>Hvordan uttrykker vi hestens behov for energi og hvordan oppgir vi energiinnholdet i hestens fôr?</b></p>\r\n<p>Energi er et uttrykk som er vanskelig å forstå for mange. Hos mennesker snakker vi om matens innhold av kalorier som mål for energimengden i maten. Alle vet at søtsaker og fet mat inneholder mange kalorier og lett får oss til å gå opp i vekt, mens grønnsaker, frukt og grove brødvarer inneholder færre kalorier.</p>\r\n<p>Når vi snakker om mengden energi i hestens fôr bruker vi ikke kalorier som enhet. Kalorier er en utdatert enhet som ikke lenger skal brukes. I dag er det Joule som er godkjent enhet for energi i mat og fôr. Omregningen mellom kalorier og joule er ganske enkel. En kalori = 4,18 joule. Når vi oppgir energiinnholdet i joule vil altså verdien bli ca 4 ganger høyere enn om vi bruker kalori som enhet.</p>\r\n<p>Hesten er et stort dyr som trenger mye energi. Dersom vi bruker joule som enhet for energi vil tallet bli veldig stort. Vi bruker derfor enheten Megajoule (MJ). &nbsp;Enheten Megajoule (MJ) tilsvarer en million joule.</p>\r\n<p>Vi har nå fastslått at enheten for energibehov og innhold av energi i fôr til hester er Megajoule (MJ). Men alt er ikke så enkelt likevel. Selv om vi bruker MJ som energienhet blir denne beregnet ulikt i forskjellige land. Dette er viktig å være klar over særlig når vi bruker fôr som er importert fra andre land.</p>\r\n<p><b>Fordøyelig energi</b></p>\r\n<p>Når vi skal bestemme hvor mye energi en hest klarer å få fra et bestemt fôr må vi først gjøre et fordøyelsesforsøk. Det vil si at vi fôrer hester med en kjent mengde av fôret i flere dager. Samtidig samler vi opp all gjødsel i samme periode. &nbsp;Vi bestemmer brennverdien (bruttoenergien) i fôret og i gjødsla. &nbsp;Dermed kan vi bestemme mengde bruttoenergi som blir gitt gjennom fôret og hvor mye som kommer ut igjen i gjødsla. Differansen mellom det som blir gitt i fôret og det som kommer ut igjen i gjødsla er dermed fordøyd av hesten og kan nyttes i kroppen. &nbsp;Det uttrykket for energi i fôret som vi finner med å regne differansen mellom bruttoenergi i fôr og bruttoenergi i gjødsel kalles <b>fordøyelig energi. </b>På engelsk heter dette Digestible energy og forkortes vanligvis DE. I England brukes MJ fordøyelig energi (DE) som enhet når man oppgir hestens energibehov og innhold av energi i fôr. Også i USA brukes fordøyelig energi (DE), men her er enheten fremdeles Megakalorier, noe som er gammeldags og egentlig ikke skal være i bruk lenger.</p>\r\n<p><b>Omsettelig energi</b></p>\r\n<p>I andre land som Sverige og Tyskland beregnes energibehov og energiinnhold i fôr som omsettelig energi. Enheten er også her megajooule (MJ). Forskjellen på fordøyelig energi og omsettelig energi er at når man beregner omsettelig energi trekker man ifra ikke bare energiinnholdet i gjødsla, men også i urinen og tarmgass (metan). Dermed vil hestens energibehov og energiverdien av fôr oppgitt som omsettelig energi gi en lavere verdi i MJ. Vi må derfor alltid se etter om de MJ som er oppgitt er som fordøyelig energi (DE) eller som omsettelig energi (forkortet ME på engelsk).</p>\r\n<p><b>Netto energi</b></p>\r\n<p>Nå har vi beregnet energi som fordøyelig energi (energi i fôr minus energi i gjødsel) og som omsettelig energi (energi i fôr minus energi i gjødsel, urin og tarmgass). Både fordøyelig energi og omsettelig energi uttrykkes i megajoule (MJ).</p>\r\n<p>Dersom vi går ett skritt videre får vi hestens energibehov og innholdet av energi i fôr uttrykt som nettoenergi. Nettoenergi beregnes som energi i fôr minus energi i gjødsel, urin og tarmgass pluss at vi beregner hestens varmetap som følge av eting og fordøyelse av fôret. Dette er vanskelig å beregne eksakt, og vi trenger spesielle forsøk for å bestemme dette. Nettoenergien gir oss et uttrykk for hvor stor del av fôrets energi som blir tilgjengelig for hesten til en eller annen for for produksjon. Det kan i tillegg til vedlikeholdsbehovet være vekst hos unge dyr, drektighet og melkeproduksjon hos avlshopper eller trening hos sports- og konkurransehester.</p>\r\n<p>Spesielt for nettoenergi er at den beregnes i utgangspunktet som megajoule (MJ), men omregnes deretter til enheten Fôrenhet Hest.&nbsp; Dette er gammel tradisjon i de landene som bruker nettoenergi systemet. I dag er dette hovedsakelig Norge, Danmark, Island, Holland og Frankrike.</p>\r\n<p>En fôrenhet til hest (FeH) beregnes ut fra megajoule ved at man dividerer energiverdien uttrykt som MJ med 9,414. Hvorfor dividerer vi med 9,414? Dette tallet er energiverdien (MJ) i ett kg bygg. Når vi oppgir energiverdien i et fôr som fôrenhet til hest (FeH) vil det si at vi oppgir hvor mye nettoenergi fôret inneholder sammenlignet med bygg. Dersom vi f.eks har analysert høy og fått at energiverdien er 0,5 FeH per kg, så betyr det at et kg av dette høyet inneholder halvparten så mye energi som et kg bygg, eller sagt på en annen måte, vi må gi 2 kg av høyet for å erstatte energimengden at et kg bygg (eller annet kraftfôr omtrent).</p>\r\n<p>Vi har nå gått gjennom beregning av energi i fôr ut fra de ulike systemene som er mest vanlige i bruk, Fordøyelig energi (DE), omsettelig energi (ME) og netto energi (NE). Fordøyelig energi og omsettelig energi uttrykkes i megajoule (ME) mens nettoenergi uttrykkes i Fôrenheter til hest (FeH). I Holland heter Fôrenheter til hest VEP og i Frankrike UFC.</p>\r\n<p>Det er viktig å være klar over at hestens energibehov må uttrykkes i samme system som brukes ved beregning av fôrets energiinnhold.</p>\r\n<p>Dette er første artikkel om energibehov og innhold av energi i fôr. Vi vil følge opp med flere artikler om dette emnet og blant annet ta opp hvilket energiinnhold vi ønsker i grovfôret til ulike typer hest.</p>','',1,81,'2012-07-11 22:00:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-11-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,11,'','',1,2284,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3143,3221,'December 2013 - How do we express a horse\'s energy needs and the energy content of its feeds?','dec201381741','<p>Everyone knows that sweets and fatty foods contain many calories and can easily cause obesity, while vegetables, fruits and whole meal bread contain fewer calories (less energy) per kilogram or gram. In terms of humans, we talk about the content of calories as a measure of the amount of energy in food.</p>\r\n<p>The content of energy in horse feeds is more difficult to grasp. This is due partly to the fact that we can express the energy requirements for horses both in megajoules and feed units. In addition, energy demands and the energy content of horse feeds may also be calculated in different ways: i.e. as digestible energy, metabolisable energy, or net energy. We will return to this later, since it has practical significance, because the method of calculation of energy varies from country to country, and is in large part based on the traditions of different countries. As long as we calculate energy requirements and feed energy content in the same way, however, the horse will get the right amount of energy. We have taken this into account in the PC-Horse program.</p>\r\n<p style=\"text-align: center;\"><img alt=\"energyjump\" src=\"images-joomla/stories/seasons/energyjump.jpg\" height=\"375\" width=\"500\" /></p>\r\n<p>Let us first look at the units used to specify an amount of energy. Calories are the old unit of energy, and should not be used anymore. These days we use instead the \"Joule\" as the unit of energy. The conversion from calories to joules is simple: 1 calorie = 4.18 joules. When energy content is presented in joules, the numerical value is therefore about 4 times higher than when using the calorie.<br /> <br /> 1 joule is small amount of energy. Since the horse is a large animal and needs millions of joules per day for maintenance and work, it is more convenient to use megajoules (MJ) than joules when calculating a horse\'s energy needs. A megajoule is equivalent to one million joules.<br /> <br /> We will now try to explain the different calculation methods. Even if you do not need to understand in detail, it is important to be aware that there are different ways to calculate the energy, and that we often have to \"translate\" the energy content that is on a bag of imported horse feed to national units when comparing imports to other available feeds.</p>\r\n<p><b>Digestible energy (DE)<br /> </b>A digestion trial is needed to determine how much energy a particular food will make available to the horse. In digestion trials we give a group of horses a known quantity of the tested feed for several days. We collect the manure, and determine the gross energy content of the feed and the manure by combustion. When we have measured the amount of energy supplied in the diet and the amount of energy lost in the manure, we can calculate the amount digested by the horse. This difference between the gross energy in the feed and the manure is called the <b>digestible energy content</b> of the feed, usually abbreviated DE. In the UK, the horse\'s energy requirements and the feed energy content is given as digestible energy (DE) and expressed in MJ. In the United States energy requirements are also calculated as digestible energy (DE), but the old calorie unit (in the form of megacalorie, MCal) is still used.<br /> <br /> <b>Metabolisable energy (ME)<br /> </b>In some countries, such as Sweden and Germany, the energy content of feeds is calculated as metabolisable energy and expressed as megajoules (MJ). In the calculation of metabolisable energy, one incorporates both the energy content of the manure and the energy which the horse loses in urine and fecal gas (methane) into the calculation. Therefore, the energy content of a given diet will have a lower numerical value (of MJ) when it is calculated as metabolisable energy than when it is calculated as digestible energy. We must therefore always check to see if the megajoules specified for a feed is calculated as digestible energy or metabolisable energy.</p>\r\n<p><b>Net energy (NE or feeding units)</b></p>\r\n<p>The net energy of a feed is the proportion of the gross energy that can be used for training and work, and for reproduction and growth, after subtracting energy losses (heat) that are incurred when nutrients are digested, absorbed, and metabolized in the body. The net energy value of a feed (in MJ) is therefore an even lower number than the metabolisable energy.</p>\r\n<p>For practical purposes it is common to convert the net energy from MJ to a relative unit of energy, the \"Feed Units Horse\". This is an old tradition in countries that use the net energy system. In Europe this includes Norway, Denmark, Iceland, the Netherlands and France. When we calculate the “Feed Units Horse (FUH)”, we divide the net energy value by 9.414 MJ. Why divide by 9.414? This number represents the net energy value (MJ) in one kg of barley. When we express the energy content of a feed as FUH, we specify how much net energy a kilogram of the feed will give the horse, compared to one kilogram of barley. For example, if we have determined the energy value of a kilogram of hay to be 0.5 FUH, it means that a kilogram of this hay contains half as much energy as a kilogram of barley. In other words, we must feed 2 kg of hay to place the same amount of energy at the horse’s disposal as it gets from eating 1 kg of barley.</p>\r\n<p><b>In summary</b></p>\r\n<p>We have looked at several methods for the calculation of the energy content of feeds:</p>\r\n<p>digestible energy (DE), metabolisable energy (ME) and net energy (NE).</p>\r\n<p>Digestible energy and metabolisable energy requirements are expressed in MJ, while net energy is expressed in “Feed Units Horse”. In the Netherlands, the net energy unit is called VEP, and in France the UFC. As noted above, it is important to be aware that the horse\'s energy requirements must be calculated according to the same principles (i.e. digestible or net) and expressed in the same units (i.e. MJ or UFC) as the energy content of the feed.</p>\r\n<p>Here is an example to help clarify the above point:</p>\r\n<p>If you were to calculate your horse\'s needs in digestible energy, for example, by using the NRC calculations from the USA directly, and then feed MJ by MJ a concentrate where the energy is expressed as metabolisable energy, the horse will have too much energy and may easily become fat.</p>\r\n<p>In the PC-Horse program, we can recalculate the energy content of feeds produced in different countries, so that the energy values ​​will match those of your national system, whether expressed as net energy or digestible energy, and regardless of whether the units are MJ or UFC.</p>','',1,81,'2012-07-11 22:00:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-11-30 23:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,11,'energy in horse feed','The content of energy in horse feeds is more difficult to grasp. This is due partly to the fact that we can express the energy requirements for horses both in megajoules and feed units. In addition, energy demands and the energy content of horse feeds may also be calculated in different ways: i.e. as digestible energy, metabolisable energy, or net energy. We will return to this later, since it has practical significance, because the method of calculation of energy varies from country to country, and is in large part based on the traditions of different countries. As long as we calculate energy requirements and feed energy content in the same way, however, the horse will get the right amount of energy. We have taken this into account in the PC-Horse program.',1,2284,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3144,3222,'Décembre 2013 - Les matieres grasses dans la ration du cheval','dec201358416','<p>L\'alimentation naturelle du cheval se compose de feuilles, de tiges et de graines de graminées ainsi que d\' autres matières végétales. Pour l\'essentiel, ces parties de la plante sont constitués d\'hydrates de carbone (glucides). Comme la plupart des plantes entières ou des éléments végétaux sont peu chargées en matières grasses, la plupart des rations, que nous établissons pour les chevaux contiendra peu de graisses. Dans les fourrages, tels que le foin et l\'ensilage, il y a habituellement 10-15 grammes de graisse digestible (lipides) par kg de matières sèches. Dans l\'orge et le blé la teneur en matière grasse est d\'environ 20 grammes par kg, tandis que l\'avoine est plus grasse, et contient environ 50 grammes par kg. Il ya aussi des variétés spéciales d\'avoine disponibles avec une teneur en matières grasses de 90 à 100 g par kg.</p>\r\n<p><img style=\"vertical-align: middle; display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" alt=\"energyjump\" src=\"images-joomla/stories/seasons/energyjump.jpg\" height=\"375\" width=\"500\" /></p>\r\n<p>La graisse est riche en énergie, et sous la forme d\'huiles végétales telles que l\'huile de soja et l\'huile de maïs, elle peut être un complément d\'énergie importante de la ration. L\'huile végétale contient environ trois fois plus d\'énergie que les céréales habituelles et les mélanges d\'aliments pour animaux. Cela signifie que 0,3 kg d\'huile ont à peu près la même valeur énergétique que 1 kg d\'aliment.</p>\r\n<p>Les graisses sont digérées dans l\'intestin grêle de tous les animaux. La graisse est émulsionnée à l\'aide de substances présentes dans la bile, clivée par les enzymes du pancréas, et ensuite transportée à travers la paroi intestinale dans la circulation sanguine. Les chevaux digèrent bien les huiles végétales quand elles sont apportées en quantité modérée, soit jusqu\'à 1,5 décilitre (0,15 kg) par 100 kg de poids vif. Ainsi, un cheval de 500 kg de poids vif peut consommer jusqu\'à 0,75 litres par jour. La plupart des chevaux n\'est toutefois pas particulièrement friand d\'huiles végétales, de sorte qu\'il est plus fréquent de distribuer 0,3 à 0,5 dl par jour. L\'huile doit être répartie sur au moins deux repas et mélangée à d\'autres aliments que votre cheval mange facilement.<br /><br />Certains chevaux ont du mal à réguler leur taux de sucre sanguin (résistance à l\'insuline), ou éprouvent des problèmes musculaires récurrents. Ces troubles sont probablement liés à une absorption rapide du glucose, qui entraîne une période, après un repas riche en céréales et concentrés, où le niveau de glucose dans le sang est augmenté (glycémie élevée). Pour ces chevaux, les régimes à faible teneur en amidon et en sucre sont recommandées. L\'avoine, l\'orge et le maïs sont riches en amidon (500-600 g par kg). Cet amidon est absorbé après transformation en glucose dans l\'intestin. Il est donc important de réduire la quantité d\'amidon contenu dans les concentrés utilisés pour la ration. Les matières grasses constituent une source intéressante d\'énergie alternative. La graisse est absorbée sous forme d\'acides gras qui ont peu d\'impact sur la glycémie du cheval, et peut donc être distribuée en remplacement d\'une partie du concentré de la ration.</p>\r\n<p>L\'huile végétale contient essentiellement des lipides (triglycérides) et peu d\'autres éléments nutritifs. Il est donc important de s\'assurer que la ration fournit des quantités équilibrées de tous les autres nutriments dont le cheval a besoin. Ici, vous aurez l\'aide du programme PC-Horse. Vous pouvez rapidement vérifier que la ration donne un apport équilibré en nutriments, et corriger d\'éventuels carences ou excès. Vous pourrez également obtenir des informations sur la quantité de matière grasse que la ration contient, et si ce n\'est dans les limites recommandées.</p>','',1,81,'2012-07-11 22:00:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-11-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,11,'','L\'alimentation naturelle du cheval se compose de feuilles, de tiges et de graines de graminées ainsi que d\' autres matières végétales. Pour l\'essentiel, ces parties de la plante sont constitués d\'hydrates de carbone (glucides). Comme la plupart des plantes entières ou des éléments végétaux sont peu chargées en matières grasses, la plupart des rations, que nous établissons pour les chevaux contiendra peu de graisses. Dans les fourrages, tels que le foin et l\'ensilage, il y a habituellement 10-15 grammes de graisse digestible (lipides) par kg de matières sèches. Dans l\'orge et le blé la teneur en matière grasse est d\'environ 20 grammes par kg, tandis que l\'avoine est plus grasse, et contient environ 50 grammes par kg. Il ya aussi des variétés spéciales d\'avoine disponibles avec une teneur en matières grasses de 90 à 100 g par kg.',1,2284,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(3145,3223,'Desember 2013 - Hvordan uttrykker vi hestens behov for energi og hvordan oppgir vi energiinnholdet i hestens fôr?','dec201370724','<p>Energi er et uttrykk som er vanskelig å forstå for mange. Hos mennesker snakker vi om matens innhold av kalorier som mål for energimengden i maten. Alle vet at søtsaker og fet mat inneholder mange kalorier og lett får oss til å gå opp i vekt, mens grønnsaker, frukt og grove brødvarer inneholder færre kalorier.</p>\r\n<p>Når vi snakker om mengden energi i hestens fôr bruker vi ikke kalorier som enhet. Kalorier er en utdatert enhet som ikke lenger skal brukes. I dag er det Joule som er godkjent enhet for energi i mat og fôr. Omregningen mellom kalorier og joule er ganske enkel. En kalori = 4,18 joule. Når vi oppgir energiinnholdet i joule vil altså verdien bli ca 4 ganger høyere enn om vi bruker kalori som enhet.</p>\r\n<p>Hesten er et stort dyr som trenger mye energi. Dersom vi bruker joule som enhet for energi vil tallet bli veldig stort. Vi bruker derfor enheten Megajoule (MJ). &nbsp;Enheten Megajoule (MJ) tilsvarer en million joule.</p>\r\n<p>Vi har nå fastslått at enheten for energibehov og innhold av energi i fôr til hester er Megajoule (MJ). Men alt er ikke så enkelt likevel. Selv om vi bruker MJ som energienhet blir denne beregnet ulikt i forskjellige land. Dette er viktig å være klar over særlig når vi bruker fôr som er importert fra andre land.</p>\r\n<p style=\"text-align: center;\"><img alt=\"energyjump\" src=\"images-joomla/stories/seasons/energyjump.jpg\" height=\"375\" width=\"500\" /></p>\r\n<p><b>Fordøyelig energi</b></p>\r\n<p>Når vi skal bestemme hvor mye energi en hest klarer å få fra et bestemt fôr må vi først gjøre et fordøyelsesforsøk. Det vil si at vi fôrer hester med en kjent mengde av fôret i flere dager. Samtidig samler vi opp all gjødsel i samme periode. &nbsp;Vi bestemmer brennverdien (bruttoenergien) i fôret og i gjødsla. &nbsp;Dermed kan vi bestemme mengde bruttoenergi som blir gitt gjennom fôret og hvor mye som kommer ut igjen i gjødsla. Differansen mellom det som blir gitt i fôret og det som kommer ut igjen i gjødsla er dermed fordøyd av hesten og kan nyttes i kroppen. &nbsp;Det uttrykket for energi i fôret som vi finner med å regne differansen mellom bruttoenergi i fôr og bruttoenergi i gjødsel kalles <b>fordøyelig energi. </b>På engelsk heter dette Digestible energy og forkortes vanligvis DE. I England brukes MJ fordøyelig energi (DE) som enhet når man oppgir hestens energibehov og innhold av energi i fôr. Også i USA brukes fordøyelig energi (DE), men her er enheten fremdeles Megakalorier, noe som er gammeldags og egentlig ikke skal være i bruk lenger.</p>\r\n<p><b>Omsettelig energi</b></p>\r\n<p>I andre land som Sverige og Tyskland beregnes energibehov og energiinnhold i fôr som omsettelig energi. Enheten er også her megajooule (MJ). Forskjellen på fordøyelig energi og omsettelig energi er at når man beregner omsettelig energi trekker man ifra ikke bare energiinnholdet i gjødsla, men også i urinen og tarmgass (metan). Dermed vil hestens energibehov og energiverdien av fôr oppgitt som omsettelig energi gi en lavere verdi i MJ. Vi må derfor alltid se etter om de MJ som er oppgitt er som fordøyelig energi (DE) eller som omsettelig energi (forkortet ME på engelsk).</p>\r\n<p><b>Netto energi</b></p>\r\n<p>Nå har vi beregnet energi som fordøyelig energi (energi i fôr minus energi i gjødsel) og som omsettelig energi (energi i fôr minus energi i gjødsel, urin og tarmgass). Både fordøyelig energi og omsettelig energi uttrykkes i megajoule (MJ).</p>\r\n<p>Dersom vi går ett skritt videre får vi hestens energibehov og innholdet av energi i fôr uttrykt som nettoenergi. Nettoenergi beregnes som energi i fôr minus energi i gjødsel, urin og tarmgass pluss at vi beregner hestens varmetap som følge av eting og fordøyelse av fôret. Dette er vanskelig å beregne eksakt, og vi trenger spesielle forsøk for å bestemme dette. Nettoenergien gir oss et uttrykk for hvor stor del av fôrets energi som blir tilgjengelig for hesten til en eller annen for for produksjon. Det kan i tillegg til vedlikeholdsbehovet være vekst hos unge dyr, drektighet og melkeproduksjon hos avlshopper eller trening hos sports- og konkurransehester.</p>\r\n<p>Spesielt for nettoenergi er at den beregnes i utgangspunktet som megajoule (MJ), men omregnes deretter til enheten Fôrenhet Hest.&nbsp; Dette er gammel tradisjon i de landene som bruker nettoenergi systemet. I dag er dette hovedsakelig Norge, Danmark, Island, Holland og Frankrike.</p>\r\n<p>En fôrenhet til hest (FeH) beregnes ut fra megajoule ved at man dividerer energiverdien uttrykt som MJ med 9,414. Hvorfor dividerer vi med 9,414? Dette tallet er energiverdien (MJ) i ett kg bygg. Når vi oppgir energiverdien i et fôr som fôrenhet til hest (FeH) vil det si at vi oppgir hvor mye nettoenergi fôret inneholder sammenlignet med bygg. Dersom vi f.eks har analysert høy og fått at energiverdien er 0,5 FeH per kg, så betyr det at et kg av dette høyet inneholder halvparten så mye energi som et kg bygg, eller sagt på en annen måte, vi må gi 2 kg av høyet for å erstatte energimengden at et kg bygg (eller annet kraftfôr omtrent).</p>\r\n<p>Vi har nå gått gjennom beregning av energi i fôr ut fra de ulike systemene som er mest vanlige i bruk, Fordøyelig energi (DE), omsettelig energi (ME) og netto energi (NE). Fordøyelig energi og omsettelig energi uttrykkes i megajoule (ME) mens nettoenergi uttrykkes i Fôrenheter til hest (FeH). I Holland heter Fôrenheter til hest VEP og i Frankrike UFC.</p>\r\n<p>Det er viktig å være klar over at hestens energibehov må uttrykkes i samme system som brukes ved beregning av fôrets energiinnhold.</p>\r\n<p>Dette er første artikkel om energibehov og innhold av energi i fôr. Vi vil følge opp med flere artikler om dette emnet og blant annet ta opp hvilket energiinnhold vi ønsker i grovfôret til ulike typer hest.</p>','',1,81,'2012-07-11 22:00:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-11-30 23:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,11,'hestens energibehov','Energi er et uttrykk som er vanskelig å forstå for mange. Hos mennesker snakker vi om matens innhold av kalorier som mål for energimengden i maten. Alle vet at søtsaker og fet mat inneholder mange kalorier og lett får oss til å gå opp i vekt, mens grønnsaker, frukt og grove brødvarer inneholder færre kalorier.\r\n\r\nNår vi snakker om mengden energi i hestens fôr bruker vi ikke kalorier som enhet. Kalorier er en utdatert enhet som ikke lenger skal brukes. I dag er det Joule som er godkjent enhet for energi i mat og fôr. Omregningen mellom kalorier og joule er ganske enkel. En kalori = 4,18 joule. Når vi oppgir energiinnholdet i joule vil altså verdien bli ca 4 ganger høyere enn om vi bruker kalori som enhet.',1,2284,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3146,3224,'Desember 2013 - Energi','dec201373205','<p><b>Hvordan uttrykker vi hestens behov for energi og hvordan oppgir vi energiinnholdet i hestens fôr?</b></p>\r\n<p>Energi er et uttrykk som er vanskelig å forstå for mange. Hos mennesker snakker vi om matens innhold av kalorier som mål for energimengden i maten. Alle vet at søtsaker og fet mat inneholder mange kalorier og lett får oss til å gå opp i vekt, mens grønnsaker, frukt og grove brødvarer inneholder færre kalorier.</p>\r\n<p>Når vi snakker om mengden energi i hestens fôr bruker vi ikke kalorier som enhet. Kalorier er en utdatert enhet som ikke lenger skal brukes. I dag er det Joule som er godkjent enhet for energi i mat og fôr. Omregningen mellom kalorier og joule er ganske enkel. En kalori = 4,18 joule. Når vi oppgir energiinnholdet i joule vil altså verdien bli ca 4 ganger høyere enn om vi bruker kalori som enhet.</p>\r\n<p>Hesten er et stort dyr som trenger mye energi. Dersom vi bruker joule som enhet for energi vil tallet bli veldig stort. Vi bruker derfor enheten Megajoule (MJ). &nbsp;Enheten Megajoule (MJ) tilsvarer en million joule.</p>\r\n<p>Vi har nå fastslått at enheten for energibehov og innhold av energi i fôr til hester er Megajoule (MJ). Men alt er ikke så enkelt likevel. Selv om vi bruker MJ som energienhet blir denne beregnet ulikt i forskjellige land. Dette er viktig å være klar over særlig når vi bruker fôr som er importert fra andre land.</p>\r\n<p><b>Fordøyelig energi</b></p>\r\n<p>Når vi skal bestemme hvor mye energi en hest klarer å få fra et bestemt fôr må vi først gjøre et fordøyelsesforsøk. Det vil si at vi fôrer hester med en kjent mengde av fôret i flere dager. Samtidig samler vi opp all gjødsel i samme periode. &nbsp;Vi bestemmer brennverdien (bruttoenergien) i fôret og i gjødsla. &nbsp;Dermed kan vi bestemme mengde bruttoenergi som blir gitt gjennom fôret og hvor mye som kommer ut igjen i gjødsla. Differansen mellom det som blir gitt i fôret og det som kommer ut igjen i gjødsla er dermed fordøyd av hesten og kan nyttes i kroppen. &nbsp;Det uttrykket for energi i fôret som vi finner med å regne differansen mellom bruttoenergi i fôr og bruttoenergi i gjødsel kalles <b>fordøyelig energi. </b>På engelsk heter dette Digestible energy og forkortes vanligvis DE. I England brukes MJ fordøyelig energi (DE) som enhet når man oppgir hestens energibehov og innhold av energi i fôr. Også i USA brukes fordøyelig energi (DE), men her er enheten fremdeles Megakalorier, noe som er gammeldags og egentlig ikke skal være i bruk lenger.</p>\r\n<p><b>Omsettelig energi</b></p>\r\n<p>I andre land som Sverige og Tyskland beregnes energibehov og energiinnhold i fôr som omsettelig energi. Enheten er også her megajooule (MJ). Forskjellen på fordøyelig energi og omsettelig energi er at når man beregner omsettelig energi trekker man ifra ikke bare energiinnholdet i gjødsla, men også i urinen og tarmgass (metan). Dermed vil hestens energibehov og energiverdien av fôr oppgitt som omsettelig energi gi en lavere verdi i MJ. Vi må derfor alltid se etter om de MJ som er oppgitt er som fordøyelig energi (DE) eller som omsettelig energi (forkortet ME på engelsk).</p>\r\n<p><b>Netto energi</b></p>\r\n<p>Nå har vi beregnet energi som fordøyelig energi (energi i fôr minus energi i gjødsel) og som omsettelig energi (energi i fôr minus energi i gjødsel, urin og tarmgass). Både fordøyelig energi og omsettelig energi uttrykkes i megajoule (MJ).</p>\r\n<p>Dersom vi går ett skritt videre får vi hestens energibehov og innholdet av energi i fôr uttrykt som nettoenergi. Nettoenergi beregnes som energi i fôr minus energi i gjødsel, urin og tarmgass pluss at vi beregner hestens varmetap som følge av eting og fordøyelse av fôret. Dette er vanskelig å beregne eksakt, og vi trenger spesielle forsøk for å bestemme dette. Nettoenergien gir oss et uttrykk for hvor stor del av fôrets energi som blir tilgjengelig for hesten til en eller annen for for produksjon. Det kan i tillegg til vedlikeholdsbehovet være vekst hos unge dyr, drektighet og melkeproduksjon hos avlshopper eller trening hos sports- og konkurransehester.</p>\r\n<p>Spesielt for nettoenergi er at den beregnes i utgangspunktet som megajoule (MJ), men omregnes deretter til enheten Fôrenhet Hest.&nbsp; Dette er gammel tradisjon i de landene som bruker nettoenergi systemet. I dag er dette hovedsakelig Norge, Danmark, Island, Holland og Frankrike.</p>\r\n<p>En fôrenhet til hest (FeH) beregnes ut fra megajoule ved at man dividerer energiverdien uttrykt som MJ med 9,414. Hvorfor dividerer vi med 9,414? Dette tallet er energiverdien (MJ) i ett kg bygg. Når vi oppgir energiverdien i et fôr som fôrenhet til hest (FeH) vil det si at vi oppgir hvor mye nettoenergi fôret inneholder sammenlignet med bygg. Dersom vi f.eks har analysert høy og fått at energiverdien er 0,5 FeH per kg, så betyr det at et kg av dette høyet inneholder halvparten så mye energi som et kg bygg, eller sagt på en annen måte, vi må gi 2 kg av høyet for å erstatte energimengden at et kg bygg (eller annet kraftfôr omtrent).</p>\r\n<p>Vi har nå gått gjennom beregning av energi i fôr ut fra de ulike systemene som er mest vanlige i bruk, Fordøyelig energi (DE), omsettelig energi (ME) og netto energi (NE). Fordøyelig energi og omsettelig energi uttrykkes i megajoule (ME) mens nettoenergi uttrykkes i Fôrenheter til hest (FeH). I Holland heter Fôrenheter til hest VEP og i Frankrike UFC.</p>\r\n<p>Det er viktig å være klar over at hestens energibehov må uttrykkes i samme system som brukes ved beregning av fôrets energiinnhold.</p>\r\n<p>Dette er første artikkel om energibehov og innhold av energi i fôr. Vi vil følge opp med flere artikler om dette emnet og blant annet ta opp hvilket energiinnhold vi ønsker i grovfôret til ulike typer hest.</p>','',1,81,'2012-07-11 22:00:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-11-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,11,'','',1,2284,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3147,3225,'December 2013 - Energi viktigt begrepp i utfodring av hästar','dec201385830','<p><em><span style=\"font-size: 10pt;\">Den här artikeln fokuserar på hästarnas speciella krav på energi i utfodringen. Hur Du ska läsa och förstå de viktiga begrepp som används i samband med utfodring av hästar. Artikeln är i original skriven av Dr Dag Ausbø på&nbsp;Universitet for miljø og biovitenskap i Norge.</span><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\"><br /></span></em></p>\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.</span></em></p>\r\n<hr />\r\n<p><b>Hur uttrycker vi hästens behov av energi och hur uppger vi energiinnehållet i hästens foder?</b></p>\r\n<p>Energi är ett begrepp som kan vara svårt att förstå för många. Hos människor talar vi om matens innehåll av kalorier som ett mått för dess energiinnehåll. Alla vet att godis och fett innehåller många kalorier som lätt får oss att gå upp i vikt, medan grönsaker, frukt och grovt bröd innehåller färre kalorier.</p>\r\n<p>När vi avhandlar mängden energi i hästfoder använder vi inte kalorier som måttenhet. Kalori är ett&nbsp; \"omodernt\" mått som inte längre används. Idag är det Joule som är den accepterade enheten för energi i mat och foder. Omräkning mellan kalorier och joule är ganska enkel. En kalori = 4,18 joule. När vi uppger energiinnehållet i joule blir värdet således ca 4 gånger högre än kalorivärdet.</p>\r\n<p>Hästen är ett stort djur som behöver mycket energi. Om vi använder joule som enhet blir talet väldigt stort. Därför används begreppet Megajoule (MJ) som motsvarar en miljon joule.</p>\r\n<p>Alltså har vi nu en enhet för energibehov och energiinnehåll till hästar - Megajoule (MJ). Men tyvärr är det inte så enkelt ändå. Även om vi använder MJ som energienhet så beräknas denna på olika sätt i olika länder. Detta bör du vara uppmärksam på om Du använder foder som importeras till Sverige.</p>\r\n<p style=\"text-align: center;\"><img alt=\"energyjump\" src=\"images-joomla/stories/seasons/energyjump.jpg\" height=\"375\" width=\"500\" /></p>\r\n<p>Det finns tre viktiga begrepp som Du bör veta skillnaderna mellan:</p>\r\n<p><b>Smältbar energi</b></p>\r\n<p>När man ska bestämma hur mycket energi en häst klarar att ta upp av ett bestämt foder så måste man först göra smältbarhetsförsök. Med detta menas att man fodrar hästar med en känd mängd av fodret i fler dagar. Samtidigt samlar man upp all gödsel under samma period. Förbränningsvärdet (bruttoenergin) bestäms i fodret och i gödslet. Därmed kan man fastställa hur mycket bruttoenergi som avges genom fodret, och hur mycket som kommer ut via gödseln. Skillnaden mellan det som ges i fodret och det som kommer ut i gödseln har således smälts av hästen och kan nyttjas i kroppen. Detta mått för energi som man kan fastställa genom att beräkna differensen mellan fodrets bruttoenergi och gödselns bruttoenergi kallas för <strong>smältbar energi.</strong> På engelska heter det Digestible energy, vilket vanligen förkortas DE. I England används MJ smältbar energi (DE) som enhet när man redovisar hästens energibehov och fodrens energiinnehåll. Även i USA används begreppet smältbar energi (DE), men där fortfarande uttryckt i Megakalorier, vilket är omodernt och egentligen inte borde vara i bruk nuförtiden.</p>\r\n<p><b>Omsättbar energi</b></p>\r\n<p>I länder som Sverige och Tyskland beräknas hästens energibehov och fodrens energiinnehåll som omsättbar energi. Även här är enheten Megajoule (MJ). Skillnaden mellan smältbar energi och omsättbar energi är följande: När man beräknar omsättbar energi drar man inte bara bort energiinnehållet i hästens gödsel utan även i hästens urin och tarmgas (metan). Det resulterar i att både energibehov och energiinnehåll när de uttrycks som omsättbar energi får ett <em>lägre värde</em> (MJ). Du måste därför alltid kontrollera om uppgifterna i MJ som uppgivits gäller som <em>smältbar energi (DE) </em>eller som<em> omsättbar energi (ME på engelska).</em></p>\r\n<p><b>Netto energi</b></p>\r\n<p>I Sverige använder vi inte begreppet nettoenergi. Det är ett energimått somär svårt att beräkna exakt och som&nbsp; kräver speciella försök för att fastställa. Nettoenergin definieras som energi i foder minus energi i gödsel, urin och tarmgaser plus att man beräknar hästens värmeförluster till följd av ätande och matsmältning. I dag är det huvudsaklingen Norge, Danmark, Island, Holland och Frankrike som använder begreppet. Dessutom omräknas det till olika nationella mått (Norge FeH, Holland VEP och Frankrike UFC).</p>\r\n<p>Det som är viktigt att veta är, om Du skulle möta några av dessa begrepp i ett foder, att omräkning måste ske så att hästens behov alltid utrycks i samma måttsystem som fodrets energivärde.</p>','',1,81,'2012-07-11 22:00:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-11-30 23:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,11,'hästars energibehov, fett i utfodring av hästar','Den här artikeln fokuserar på hästarnas speciella krav på energi i utfodringen. Hur Du ska läsa och förstå de viktiga begrepp som används i samband med utfodring av hästar. Artikeln är i original skriven av Dr Dag Ausbø på Universitet for miljø og biovitenskap i Norge.',1,2284,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3148,3226,'testpage','testpage60406','<p>&nbsp;&nbsp;&nbsp; <img style=\"left: 20px; top: 20px; width: 100px; height: 75px; position: absolute;\" alt=\"01splash100x75\" src=\"images-joomla/stories/seasons/01splash100x75.jpg\" height=\"75\" width=\"100\" /></p>\r\n<div style=\"position: absolute; left: 307px; top: 100px; width: 173px; height: 192px; z-index: 0;\">\r\n<p>New layer...xxxxxxxx</p>\r\n<p><span style=\"font-size: 14pt;\">x<span style=\"color: #ffffff;\"><strong>xxxxxxxxxxx</strong></span></span></p>\r\n</div>\r\n<div style=\"position: absolute; left: 240px; top: 51px; width: 249px; height: 170px;\">New layer...<img alt=\"summerhorses\" src=\"images-joomla/stories/seasons/summerhorses.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /></div>','',1,108,'2013-11-27 17:08:36',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-11-27 17:08:36','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,1,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3149,3227,'testpage','testpage18856','<p>&nbsp;&nbsp;&nbsp; <img style=\"left: 20px; top: 20px; width: 100px; height: 75px; position: absolute;\" alt=\"01splash100x75\" src=\"images-joomla/stories/seasons/01splash100x75.jpg\" height=\"75\" width=\"100\" /></p>\r\n<div style=\"position: absolute; left: 307px; top: 100px; width: 173px; height: 192px; z-index: 0;\">\r\n<p>New layer...xxxxxxxx</p>\r\n<p><span style=\"font-size: 14pt;\">x<span style=\"color: #ffffff;\"><strong>xxxxxxxxxxx</strong></span></span></p>\r\n</div>\r\n<div style=\"position: absolute; left: 240px; top: 51px; width: 249px; height: 170px;\">New layer...<img alt=\"summerhorses\" src=\"images-joomla/stories/seasons/summerhorses.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /></div>','',1,108,'2013-11-27 17:08:36',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-11-27 17:08:36','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,1,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3150,3228,'Januari 2014 - Når hestene går ude om vinteren','jan201425878','<p>Denne vinteren har indtil nu været mere blæsende og fugtig end tør og kold, men vi skal huske at netop fugtig og blæsende vejr kan være en mindst lige så stor udfordring for hestene som koldt og tørt vintervejr.<br />Når hestene går ude er det absolut bedst for både deres temperaturregulering og trivsel, at de går uden dækken. I så fald vil pels og hud kunne fungere sådan, at hesten har den bedste mulighed for at tilpasse sig omgivelserne. Eventuelt læskur bør placeres på en tør plads med tre tætte vægge og tag. Læskurets åbning bør placeres i læ eller afskærmet i forhold til den dominerende vindretning.</p>\r\n<p><img alt=\"rainhorse\" src=\"images-joomla/stories/seasons/rainhorse.jpg\" height=\"365\" width=\"550\" /><br />Inde i læskuret skal det være tørt således at hestene kan ligge komfortabelt. Under sådanne forhold har hestene mulighed for selv at vælge om de vil være ude eller søge ly i læskuret. Typisk ser vi da, at hestene søger ly når det er koldt, fugtigt og blæssende. På kolde og tørre dage vælger hestene oftest at være ude selv om de ikke har dækken på blot de langsomt er forberedt til vintervejret og har fået mulighed for at sætte vinterpels derefter.<br /><br />Hester som skal gå meget ude om vinteren bør ikke være for tynde. Hester i dårlig huld bliver hurtigere kolde end heste i godt huld, da et passende fedtlag på kroppen har en god isolerende virkning. Her må vi tænke specielt på ungheste som tåler koldt , fugtigt vejr og streng vinterkulde dårligere end voksne heste.<br /><br />I kolde perioder er det særlig vigtig ,at heste som går ude har noget grovfoder at æde og samtidig må vi sørge for at vand alltid er tilgængeligt og ikke fryser. Når hesten æder producerer den varme. Grovfoder som wrap, hø og halm giver anledning til mere varme end kraftfoder. Om vinteren er det derfor specielt vigtigt at hestene har grovfoder tilgængeligt når de er ude og at alle hestene har tilgang til foderet, ikke bare de mest dominerende i flokken.<br /><br />Hvis du er bange for at enkelte af dine heste skulle blive for fede når de får grovfoder udenfor kan du regulere dette ved at redusere foderet de får indenfor om aftenen og natten eller omvendt for de heste som let bliver for tynde. Anvend PC-Horse programmet til at udregne foderplaner som er tilpasset den enkelte hest og de forhold hestene lever under såvel indenfor som udenfor.<br /><br />Meget udeliv er sundt for hestene, så det er vigtigt at få dette til at fungere godt uanset årstid og vejrforhold.</p>','',1,81,'2013-12-27 22:55:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-12-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,12,'','',1,1475,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3151,3229,'Januar 2014 - Når hestene går ute om vinteren','jan20148474','<hr />\r\n<p><em>Denne temaartikkelen er skrevet av førsteamanuensis Dag Austbø ved Universitetet for miljø og biovitenskap. Dag Austbø og Knut Hove er to av nøkkelpersonene bak utviklingen av PC-Horse. Deres vitenskapelige arbeid og internasjonale nettverk bidrar til at programmets faktaopplysninger og beregningsmodeller står på etablert vitenskapelig grunn.</em></p>\r\n<hr />\r\n<p>Denne vinteren har så langt vært mer kald og fuktig enn tørr og kald. Vi skal likevel huske at fuktig kaldt vær kan være en like stor utfordring for hestene som kaldt tørt vintervær.<br /><br />Når hestene går ute er det absolutt best både for temperaturregulering og trivsel at de får gå uten dekken. Da vil huden og pelsen kunne fungere slik at hesten best mulig tilpasser seg omgivelsene. Der vi har mulighet kan det på en tørr plass settes opp et skjul med tak og tre tette vegger. Den åpne veggen skal være mest mulig skjermet mot den dominerende vindretningen. Inne skal det være tørt slik at hestene kan ligge komfortabelt. Under slike forhold har hestene mulighet til selv å velge om de vil være ute eller søke ly. Vi vil da se at hestene søker ly når det er kaldt, fuktig og gjerne mye vind. I kalde klare dager vil de gjerne være ute selv uten dekken.<br /><br />Når hestene går enkeltvis i luftegård er det ikke praktisk å lage skjul til hver enkelt hest. Det vil si at hestene ikke har mulighet til selv å tilpasse seg omgivelsene. Da må vi bruke dekken for å beskytte mot kaldt fuktig vær og streng vinterkulde.<br /><br />Hester som skal gå mye ute om vinteren bør ikke være tynne. Hester i dårlig hold blir fortere kalde enn hester i godt hold, da litt fett på kroppen isolerer godt. Her må vi tenke spesielt på unghestene. De tåler kaldt fuktig vær og streng vinterkulde dårligere enn voksen hester.<br />I kalde perioder er det viktig at hester som går ute har noe å ete, samtidig som vi må sørge for at vann alltid er tilgjengelig og ikke fryser. Når hesten eter produseres det varme. Grovfôr som halm, høy og ensilasje (ikkefor fuktig) gir mer varme enn kraftfôr. Om vinteren er det derfor spesielt viktig at hestene har grovfôr tilgjengelig når de er ute og at alle hestene har tilgang til fôret, ikke bare de mest dominante i flokken.<br /><br />Dersom du er redd for at enkelte av hestene dine blir for feite når de får fôr ute kan du regulere dette med å redusere fôret de får inne om kvelden og natten, eller omvendt for de som lett blir for tynne. Bruk PC-Horse programmet til å sette opp fôrplaner som er tilpasset den enkelte hesten og de forholdene den lever under både ute og inne.<br /><br />Mye uteliv er viktig for hestene, så det er viktig at vi får dette til å fungere bra uansett årstid og værforhold.</p>','',1,81,'2013-12-27 22:55:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-12-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,12,'','',1,1475,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3152,3230,'January 2014 - No topic published','jan201484857','<p>No english article published.</p>','',1,81,'2013-12-27 22:55:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-12-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,12,'','',1,1475,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3153,3231,'Januar 2014 - Når hestene går ute om vinteren','jan201415231','<hr />\r\n<p><em>Denne temaartikkelen er skrevet av førsteamanuensis Dag Austbø ved Universitetet for miljø og biovitenskap. Dag Austbø og Knut Hove er to av nøkkelpersonene bak utviklingen av PC-Horse. Deres vitenskapelige arbeid og internasjonale nettverk bidrar til at programmets faktaopplysninger og beregningsmodeller står på etablert vitenskapelig grunn.</em></p>\r\n<hr />\r\n<p>Denne vinteren har så langt vært mer kald og fuktig enn tørr og kald. Vi skal likevel huske at fuktig kaldt vær kan være en like stor utfordring for hestene som kaldt tørt vintervær.<br /><br />Når hestene går ute er det absolutt best både for temperaturregulering og trivsel at de får gå uten dekken. Da vil huden og pelsen kunne fungere slik at hesten best mulig tilpasser seg omgivelsene. Der vi har mulighet kan det på en tørr plass settes opp et skjul med tak og tre tette vegger. Den åpne veggen skal være mest mulig skjermet mot den dominerende vindretningen. Inne skal det være tørt slik at hestene kan ligge komfortabelt. Under slike forhold har hestene mulighet til selv å velge om de vil være ute eller søke ly. Vi vil da se at hestene søker ly når det er kaldt, fuktig og gjerne mye vind. I kalde klare dager vil de gjerne være ute selv uten dekken.<br /><br />Når hestene går enkeltvis i luftegård er det ikke praktisk å lage skjul til hver enkelt hest. Det vil si at hestene ikke har mulighet til selv å tilpasse seg omgivelsene. Da må vi bruke dekken for å beskytte mot kaldt fuktig vær og streng vinterkulde.<br /><br />Hester som skal gå mye ute om vinteren bør ikke være tynne. Hester i dårlig hold blir fortere kalde enn hester i godt hold, da litt fett på kroppen isolerer godt. Her må vi tenke spesielt på unghestene. De tåler kaldt fuktig vær og streng vinterkulde dårligere enn voksen hester.<br />I kalde perioder er det viktig at hester som går ute har noe å ete, samtidig som vi må sørge for at vann alltid er tilgjengelig og ikke fryser. Når hesten eter produseres det varme. Grovfôr som halm, høy og ensilasje (ikkefor fuktig) gir mer varme enn kraftfôr. Om vinteren er det derfor spesielt viktig at hestene har grovfôr tilgjengelig når de er ute og at alle hestene har tilgang til fôret, ikke bare de mest dominante i flokken.<br /><br />Dersom du er redd for at enkelte av hestene dine blir for feite når de får fôr ute kan du regulere dette med å redusere fôret de får inne om kvelden og natten, eller omvendt for de som lett blir for tynne. Bruk PC-Horse programmet til å sette opp fôrplaner som er tilpasset den enkelte hesten og de forholdene den lever under både ute og inne.<br /><br />Mye uteliv er viktig for hestene, så det er viktig at vi får dette til å fungere bra uansett årstid og værforhold.</p>','',1,81,'2013-12-27 22:55:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-12-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,12,'','',1,1475,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(3154,3232,'Januar 2014 - Når hestene går ute om vinteren','jan201436950','<hr />\r\n<p><em>Denne temaartikkelen er skrevet av førsteamanuensis Dag Austbø ved Universitetet for miljø og biovitenskap. Dag Austbø og Knut Hove er to av nøkkelpersonene bak utviklingen av PC-Horse. Deres vitenskapelige arbeid og internasjonale nettverk bidrar til at programmets faktaopplysninger og beregningsmodeller står på etablert vitenskapelig grunn.</em></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;<img style=\"vertical-align: middle;\" alt=\"rainhorse\" src=\"images-joomla/stories/seasons/rainhorse.jpg\" height=\"365\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Denne vinteren har så langt vært mer kald og fuktig enn tørr og kald. Vi skal likevel huske at fuktig kaldt vær kan være en like stor utfordring for hestene som kaldt tørt vintervær.<br /><br />Når hestene går ute er det absolutt best både for temperaturregulering og trivsel at de får gå uten dekken. Da vil huden og pelsen kunne fungere slik at hesten best mulig tilpasser seg omgivelsene. Der vi har mulighet kan det på en tørr plass settes opp et skjul med tak og tre tette vegger. Den åpne veggen skal være mest mulig skjermet mot den dominerende vindretningen. Inne skal det være tørt slik at hestene kan ligge komfortabelt. Under slike forhold har hestene mulighet til selv å velge om de vil være ute eller søke ly. Vi vil da se at hestene søker ly når det er kaldt, fuktig og gjerne mye vind. I kalde klare dager vil de gjerne være ute selv uten dekken.<br /><br />Når hestene går enkeltvis i luftegård er det ikke praktisk å lage skjul til hver enkelt hest. Det vil si at hestene ikke har mulighet til selv å tilpasse seg omgivelsene. Da må vi bruke dekken for å beskytte mot kaldt fuktig vær og streng vinterkulde.<br /><br />Hester som skal gå mye ute om vinteren bør ikke være tynne. Hester i dårlig hold blir fortere kalde enn hester i godt hold, da litt fett på kroppen isolerer godt. Her må vi tenke spesielt på unghestene. De tåler kaldt fuktig vær og streng vinterkulde dårligere enn voksen hester.<br />I kalde perioder er det viktig at hester som går ute har noe å ete, samtidig som vi må sørge for at vann alltid er tilgjengelig og ikke fryser. Når hesten eter produseres det varme. Grovfôr som halm, høy og ensilasje (ikkefor fuktig) gir mer varme enn kraftfôr. Om vinteren er det derfor spesielt viktig at hestene har grovfôr tilgjengelig når de er ute og at alle hestene har tilgang til fôret, ikke bare de mest dominante i flokken.<br /><br />Dersom du er redd for at enkelte av hestene dine blir for feite når de får fôr ute kan du regulere dette med å redusere fôret de får inne om kvelden og natten, eller omvendt for de som lett blir for tynne. Bruk PC-Horse programmet til å sette opp fôrplaner som er tilpasset den enkelte hesten og de forholdene den lever under både ute og inne.<br /><br />Mye uteliv er viktig for hestene, så det er viktig at vi får dette til å fungere bra uansett årstid og værforhold.</p>','',1,81,'2013-12-27 22:55:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2013-12-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,12,'','Når hestene går ute er det absolutt best både for temperaturregulering og trivsel at de får gå uten dekken. Da vil huden og pelsen kunne fungere slik at hesten best mulig tilpasser seg omgivelsene. Der vi har mulighet kan det på en tørr plass settes opp et skjul med tak og tre tette vegger. Den åpne veggen skal være mest mulig skjermet mot den dominerende vindretningen. Inne skal det være tørt slik at hestene kan ligge komfortabelt. Under slike forhold har hestene mulighet til selv å velge om de vil være ute eller søke ly. Vi vil da se at hestene søker ly når det er kaldt, fuktig og gjerne mye vind. I kalde klare dager vil de gjerne være ute selv uten dekken.',1,1475,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),