<p style="text-align: right;"><a href="index.php/sv/articles/topic-of-the-month/topics-topics/619-topics/topics-feedback/3879-vill-du-kommentera-var-manadsartikel"><span style="color: #ff0000;"><strong>Kommentera gärna denna artikel.</strong></span></a></p>
<p><strong>Betesgräs producerar fruktaner som ett energilager. Då hästen inte kan smälta fruktaner enzymatiskt i tunntarmen, blir de istället smälta i blindtarmen och tjocktarmen. Detta leder till en ökad produktion av flyktiga fettsyror och av mjölksyra. Den ökade koncentrationen av mjölksyra i tarmen sänker pH-värdet och stör balansen mellan de olika slagen av tarmmikrober. Högt intag av fruktaner kan därför leda till allvarliga sjukdomstillstånd - t.ex kolik och fång.<br /></strong></p>
<p><img src="images-joomla/stories/seasons/grazing-in-pair.png" alt="grazing in pair" /></p>
<p><strong>Vad är fruktaner?</strong></p>
<p>Fruktaner består av fruktos-enheter som är sammankopplade. Kedjornas längd kan variera från mindre än 30 till mer än 200. Kortkedjade fruktaner har en sötaktig smak, medan de långkedjade däremot har en mer neutral smak. Tempererade gräsarter, som de vi har i de Skandinaviska länderna, producderar fruktaner som ett energilager på samma sätt som andra växter producerar stärkelse som energilager. Den högsta koncentrationen av fruktaner finns i den nedre delen av stjälken och i bladfästena. Det lägsta innehållet döljer sig i själva bladen.</p>
<p><img src="images-joomla/stories/seasons/fruktanmolekyl.png" alt="fruktanmolekyl" width="300" height="241" style="vertical-align: middle;" /><img src="images-joomla/stories/seasons/grassplant.jpg" alt="grassplant" style="vertical-align: middle;" /></p>
<p>Fruktaner produceras i fotosyntes under den ljusa delen av dygnet, och produktionen är högst under varma och solrika dagar. Om natten förekommer ingen fotosyntes och plantorna använder då de lagrade fruktyanerna som energi för att växa.</p>
<p><strong>Variationer i fruktan-innehåll</strong></p>
<p>De olika grässorterna varierar i fruktaninnehåll. Strandsvingel (Festuca arundinacea) och flerårigt Raigräs (Lolium perenne) kan variera avsevärt när det gäller mängden fruktan, medan Bakkerapp, också känt som Kentucky bluegrass (Poa pratensis), Timotej (Phleum pratense), Hundgräs (Dactylis glomerata) och Ängsvingel (Festuca pratensis) har ett lägre innehåll av fruktan. Men det kan dessutom föreligga stora variationer i fruktaninnehållet inom samma grässort - då i synnerhet hos Strandsvingel och flerårigt Raigräs.</p>
<p>Under sommaren växer gräset och lagrar upp fruktaner under dagen. Om temperaturen under natten är högre än 6<sup>o</sup>C växer gräset även under natten. Om det inte finns något solljus uppstår ingen fotosyntes varvid plantorna använder det lagrade fruktanet som energikälla för att växa. Under sådana förhållanden kommer fruktaninnehållet i plantorna att vara lågt på morgonen och öka under dagen för att sedan återigen förbrukas under natten så att fruktaninnehållet återigen är relativt lågt på morgonen.</p>
<p>Det är viktigt att betesgräset har förutsättningar som stimulerar till växt. Gödsling och tillräckligt med vatten stimulerar tillväxten och därmed förbrukningen av fruktan under nattetid. Plantor som blir stressade av dålig näringstillgång eller torka växer dåligt och kan då få ett högt fruktaninnehåll.</p>
<p>Om våren, och sent på hösten, kan temperaturen sjunka så lågt på natten att gräset slutar att växa. Då förbrukas inte fruktan om natten med påföljd att dess innehåll är högt även på morgonen.</p>
<p><strong>Generella råd</strong></p>
<p>Hästar har lätt för att få matsmältningsrelaterade sjukdomar i samband med övergång till bete. För att minska risken för kolik eller fång bör de därför ges tillfälle att gradvis tillvänja sig till betesgången. Vi vill också rekommendera att gräset inte betas för hårt ner då det är den nedersta delen av stjälken som har den högsta koncentrationen av fruktan.</p>
<p>Känsliga hästar bör släppas på bete under den tiden på dygnet som fruktaninnehållet i gräset är som lägst. Alternativt kan de beläggas med munkorg för att minska deras intag. De flesta normala hästar har inga eller små, problem med fruktan så de givits gradvis tillvänjning av betesgång. Ponnier verkar emellertid vara mer känsliga än andra hästar, och betestiden bör för många av dessa begränsas inte bara på grund av fruktanet i gräset, utan också därför att många ponnier blir alldeles för feta under loppet av sommarens betesperiod.</p>
<p style="text-align: right;"><a href="index.php/sv/articles/topic-of-the-month/topics-topics/619-topics/topics-feedback/3879-vill-du-kommentera-var-manadsartikel"><span style="color: #ff0000;"><strong>Kommentera gärna denna artikel.</strong></span></a></p>
<p>&nbsp;</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>