<p>Hos mennesker taler vi om indholdet af kalorier som et mål for energimængden i maden. Det er almindeligt kendt, at  sukker og fedt indeholder mange kalorier og let kan give overvægt, mens grønsager, frugt og groft brød indeholder færre kalorier (mindre energi) pr kilo eller gram.</p>
<p>Indholdet af energi i hestens foder er , for mange, en mere abstrakt størrelse. Dette hænger delvis sammen med, at vi kan opgive energibehovet for hesten både i Megajoule og i Foderenheder. Yderligere kan energibehovet og energiindholdet i hestens foder også beregnes på forskellige måder:  hhv. som fordøjelig energi, som omsættelig energi, eller som nettoenergi.   Dette  har praktisk betydning, fordi beregningsmåden for energi varierer fra land til land. Så længe vi beregner energibehovet og foderets energiindhold på samme måte, vil hesten få den rigtige mængde energi. Dette har vi taget hensyn til i PC-Horse programmet.  </p>
<p style="text-align: center;"><img src="images-joomla/stories/seasons/energyjump.jpg" alt="energyjump" height="375" width="500" /></p>
<p>Lad os først se på de enheder som bruges for at angive en energimengde: Kalorier er den gamle enhed for energi, og skal ikke bruges længere. I dag benyttes istedet  «Joule» som enhed for energi. Omregningen mellom kalorier og joule er enkel: En kalorie = 4,18 joule. Når vi opgiver energindholdet i joule vil  talværdien derfor blive ca 4 ganger højere end hvis vi bruger kalorier som enhed.</p>
<p>1 joule er en meget lille energimængde. Eftersom hesten er et stort dyr og har den et behov for  mange millioner joule pr dag til vedligehold og produktion, er det praktisk at bruge Megajoule (MJ) i stedet for joule når vi regner på hestens behov for energi.  En Megajoule tilsvarer en million joule.</p>
<p>Vi vil nu prøve at forklare de forskellige beregningsmåder. Selv om man ikke forstår detaljerne, er det vigtigt at være klar over, at der findes forskellige måder at beregne energien på og,  at vi ofte må «oversætte»  det energiindhold som står på sækken til nationale enheder hvis vi bruger foder som er importeret fra andre lande.</p>
<p><strong>Fordøjelig energi (DE)</strong></p>
<p>Når vi skal bestemme hvor meget energi et bestemt foder giver hesten, må vi gennemføre et fordøjelsesforsøg. I et sådant forsøg giver vi en gruppe heste en kendt mængde af foderet i flere dage. Vi opsamler alt gødning, og bestemmer brændværdien (bruttoenergien) i foderet og i gødning.  Når vi har målt energimængdent i foderet og energimængden som mistes med gødningen, kan vi regne ud hvor meget som er optaget af hesten. Denne differanse mellem bruttoenergien i foderet og bruttoenergien i gødningen kaldes foderets fordøjelige energiindhold. På engelsk kaldes dette Digestible energy og forkortes almindeligvis DE. I England bruges MJ fordøjelig energi (DE) som enhed når man opgiver hestens energibehov og foderets indhold af energi. I USA brukes også fordøjelig energi (DE), men her bruges stadig enheden Megakalorier (MCal).</p>
<p><strong>Omsættelig energi (ME)</strong></p>
<p>I nogle lande, som Sverige og Tyskland, beregnes energiindholdet i foderetr som omsættelig energi. Enheden er også her Megajoule (MJ). Ved beregningen af omsættelig enegri  medtages både energiindholdet i gødning og den energi  hesten taber i urin og i tarmgas (metan) som udgiftsposter i regnestykket. Derfor bliver energiindholdet i et foder lavere, målt i MJ, når det beregnes som omsættelig energi end når det beregnes som fordøjelig energi. Vi må derfor alltid se efter om de MJ som er opgivet for et foder er beregnet som fordøjelig energi (DE) eller som omsættelig energi (forkortet ME på engelsk).</p>
<p><strong>Netto energi (NE eller fodernheder)</strong></p>
<p>Nettoenergien i et foder er den andel af bruttoenergien som kan anvendes til træning og arbejde, til reproduktion, og til vækst, efter at varmetab (energitab) som opstår når næringsstofferne fordøjes og omsættes i kroppen ,er fra trukket den omsættelige energi. Nettoenergienværdien i MJ bliver derfor et endnu lavere tal for den omsættelige energiværdi.</p>
<p>Nettoenergien omregnes fra MJ til en ny energienhed, «Foderenhed Hest». Dette er en gammel tradition i  de lande som bruger nettoenergi systemet. I Europa er dette blandt andet Norge, Danmark, Island, Nederland og Frankrig.  Når vi beregner  i Foderenhed Hest (FeH) dividerer vi nettoenergiværdien i MJ med 9,414. Hvorfor dividerer vi med 9,414? Dette tal er nettoenergiværdien (MJ) i et kg byg. Når vi opgiver energiværdien i et foder som Foderenheder Hest opgiver vi derfor hvor meget nettoenergi et kilo foder giver sammenlignet med et kilo byg.</p>
<p>Et eksempel kan anskueliggøre dette. Hvis vi har analyseret hø og fundet en energiværdi på 0,5 FeH pr kg, så betyder det ,at et kilo af dette hø indeholder halvt  så meget energi som et kilo byg, eller sagt på en annen måde, at vi må give 2 kg af høet for, at hesten skal  få lige så meget energi til produktion,  som når den spiser et kilo byg.</p>
<p><strong>Kort opsummering</strong></p>
<p>Vi har nu gennemgået beregning af energi i foder ud fra de forskellige systemer som er mest  almindelige , Fordøjelig energi (DE), omsættelig energi (ME) og netto energi (NE). Fordøjelig energi og omsættelig energi  angives i megajoule (MJ) mens nettoenergi angives i Foderenheder Hest. I Nederland hedder Foderenheder til hest VEP og i Frankrike UFC. Som nævnt er det er vigtig at være klar over, at hestens energibehov må udtrykkes i det samme system som en bruges ved beregning af foderets energiindhold.</p>
<p>Her kan et eksempel være nyttigt:</p>
<p>Hvis man beregner hestens behov i fordøjelig energi, for eksempel ved  at bruge NRC-beregningerne direkte, og så anvender et kraftfoder hvor energien er opgivet som omsættelig energi, vil hesten få for meget energi, og kan blive alt for fed.</p>
<p>I PC-Horse programmet har vi mulighed for at   omregne energiindholdet i foder produceret  i de forskellige lande således, at energiværdierne stemmer med dit nationale system, enten det er nettoenergi eller fordøjelig energi, og uafhængigt af om enhederne er megajoule eller foderrenheder.</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>