<p><strong><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;" face="Calibri, Verdana, Helvetica, Arial"><span style="font-size: 11pt;">Hur behandlar programmet näringsmässigt behov och innehåll i modersmjölken ett diande föl (ca 3 månader)?<br /></span></span></strong><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;" face="Calibri, Verdana, Helvetica, Arial"><span style="font-size: 11pt;"><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;" face="Calibri, Verdana, Helvetica, Arial"><span style="font-size: 11pt;">PC-Horse regner ikke på næringsinnhold i morsmelken. Det er generelt vanskelig å beregne næringsopptak i denne alderen da melkemengde kan variere mye og det er også varierende hvor mye føll på 3 måneder har lært seg å spise selv.<br /> Vanligvis legger vi vekt på at avlshoppen får dekket sine behov slik at melkemengden kan bli optimal, og at beitekvaliteten er god. I tillegg må vi følge med på utviklingen og holdet til føllet. Dersom føllets hold ikke er tilfredsstillende bør det få ekstra tilskudd av en kraftfôrblanding til føll/unghester (creep feeding).</span></span></span></span></p>
<p><strong></strong><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;" face="Calibri, Verdana, Helvetica, Arial"><span style="font-size: 11pt;"><strong>Varifrån kommer Vitamin B1-värdena?</strong><i> <br /> </i>När jag kollar i listan över standardgrovfoder har alla grovfodren låga värden för vitamin B1 och referensen för flera av dem är Fodertabeller för idisslare 2003 från SLU. Men när jag kollar i dessa fodertabeller för grovfoder finns inga värden angivna för vitamin B1. Så jag undrar var kommer värdena för B1 ifrån? <br /> &nbsp;<br /> Om man beräknar foderstat i pc-horse med standardgrovfodrens värden för vitaminer blir det så gott som alltid brist på vitamin B1, vilket i förlängningen innebär att vitamintillskott rekommenderas. Enligt Utfodringsrekommendationer för häst från SLU (2011) är bristsymtom för vitamin B1 och B2 inte påvisade hos häst, och hästar på bete, hästar på underhållsfoderstat, hästar i lätt och medelhårt arbete har inget eller mycket ringa behov av tillskottsvitaminer om de får en foderstat grundad på ett välbärgat vallfoder. Jag är själv av åsikten att man ska vara försiktig med vitamintillskott. </span></span></p>
<p>&nbsp;</p>
<p><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;" face="Calibri, Verdana, Helvetica, Arial"><span style="font-size: 11pt;"><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;" face="Calibri, Verdana, Helvetica, Arial"><span style="font-size: 11pt;"><strong>Dag Ausbøs svar:</strong> </span></span><span style="color: #1f497d;" color="#1F497D"><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;" face="Calibri, Verdana, Helvetica, Arial"><span style="font-size: 11pt;">Vitamin B1 i standardfôr. Mengden per &nbsp;kg fôr er satt til rundt 2 mg. Dette er &nbsp;hentet fra tabeller i Equine Nutrition and Feeding av David Frape (3.ed).<br /> I våre tabeller (Svensk og dansk) er det ikke oppgitt verdier for B1 i grovfôr.</span></span></span>&nbsp;&nbsp;</span></span></p>
<p>&nbsp;</p>
<hr />
<p>&nbsp;</p>
<p><strong></strong><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;" face="Calibri, Verdana, Helvetica, Arial"><span style="font-size: 11pt;"><strong>Tillägg för hullkorrigering?</strong><i> <br /> </i>Jag har räknat på en mager häst och lagt till +50 för korrigering av energibehov under fliken kroppsvikt. När jag sedan kollar under fliken behov är energibehovet ökat men proteinbehovet oförändrat, detta resulterar i en kvot på 4 g smb rp/MJ. Enligt Utfodringsrekommendationer för häst från SLU (2011), sidan 15, ska även tillägget för hullkorrigering för vuxna hästar ha 6 g smb rp/MJ. Gör programmet fel här? <br /></span></span></p>
<p>&nbsp;</p>
<p><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;" face="Calibri, Verdana, Helvetica, Arial"><span style="font-size: 11pt;"><strong>Dag Ausbøs svar:</strong> <span style="color: #1f497d;" color="#1F497D"><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;" face="Calibri, Verdana, Helvetica, Arial"><span style="font-size: 11pt;">Når det gjelder protein til hester som får ekstra energi for å legge på seg, &nbsp;så vil ikke behovet øke like mye per energienhet som for underhåll. Ved å gi ekstra energi vil man unngå at hesten bryter &nbsp;ned muskelvev til å dekke energiunderskudd. De endogene tapene av protein vil ikke øke proporsjonalt med den økte energimengden. I NRC2007 er det satt opp at hester som har økt frivillig aktivitet og dermed må ha mer energi for å dekke dette skal ha :<br /> <em>Liten aktivitet:</em> Kroppsvekt *1,08 g råprotein/dag<br /> <em>Moderat økt aktivitet:</em> Kroppsvekt *1,26 g råprotein/dag<br /> <em>Økt aktivitet:</em> Kroppsvekt*1,44 g råprotein/dag<br /> NRC regner en total fordøyelighet av protein i hele rasjonen til 46%. Dette er et meget forsiktig anslag. Normalt sett vil dette være høyere særlig på rasjoner som også inneholder kraftfôr. Til en hest på 500 kg representerer dette 259 til 345 gram fordøyelig råprotein per dag (ford. koeff 0,46). De normene vi bruker i Sverige og Norge vil dekke for dette. Den svenske normen er satt til 6 gram ford. råprot for å ha en sikkerhet da de fleste ikke har eksakt analyse av proteininnholdet i sitt grovfôr.</span></span></span></span></span></p>
<hr />
<p>&nbsp;</p>
<p><b><span style="color: #1f497d;" color="#1F497D"><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;" face="Calibri, Verdana, Helvetica, Arial"><span style="font-size: 11pt;"><b>Hvordan beregner PC- Horse E-vitaminbehovet til heste i træning? <br /> </b></span></span></span><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;" face="Calibri, Verdana, Helvetica, Arial"><span style="font-size: 11pt;"><br /> </span></span></b><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;" face="Calibri, Verdana, Helvetica, Arial"><span style="font-size: 11pt;">PC-Horse ber</span></span><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;" face="Calibri, Verdana, Helvetica, Arial"><span style="font-size: 11pt;"><span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">egner </span> behovet for vitamin E <span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">til voksne heste i vedligehold og træning .</span> &nbsp;Behovet ber<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">egnes</span> (præcist som all<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">e</span> <span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">øvrige vitaminer </span>) <span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">i henhold til</span> &nbsp;NRC 2007, Nutrient Requirements of Horses, som <span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">er</span> den sen<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">e</span>ste o<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">g </span> internation<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">alt </span> mest <span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">kendte </span> <span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">be</span>hovsnorm<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D"> </span>f<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">o</span>r h<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">este</span>. <br /> &nbsp;<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">Ifølge </span> denn<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">e norm</span> ska<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">l</span> behovet<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D"> </span>f<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">o</span>r vitamin E ber<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">egnes</span> som:<br /> &nbsp;&nbsp;<br /> &nbsp;<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">Vedligehold</span>: &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp; &nbsp; &nbsp; 1,0 x krop<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">svægt<br /> </span> L<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">et</span> tr<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">æ</span>ning: &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp; &nbsp; &nbsp;&nbsp; &nbsp; 1,6 x krop<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">svægt<br /> </span> M<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">iddel træning</span>: &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; &nbsp; &nbsp; &nbsp;&nbsp; 1,8 x krop<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">svægt<br /> </span> Hård o<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">g intensiv træning</span>: &nbsp;&nbsp; 2,0 x krop<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">svægt<br /> </span> &nbsp;<br /> &nbsp;NRC <span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">opgiver</span> minim<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">ums</span>behove<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">t</span>, så d<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">erfor </span> g<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">iver</span> vi et till<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">æg</span> <span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">fo</span>r at<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D"> </span> optimer<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">e</span> behovet. I PC-Horse bli<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">ver</span> d<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">e anvendte værdier derfor </span> multiplicer<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">et </span> med 1,2. Så snart en h<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">est </span> anses <span style="color: #1f497d;" color="#1F497D"> at </span>v<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">æ</span>r<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">e</span> i tr<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">æning</span> <span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">øges</span> NRC behovet <span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">for</span> E-vitamin betyd<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">e</span>ligt. Denn<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">e</span> ber<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">egning</span> a<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">f</span> behovet start<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">e</span>r <span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">når du angiver </span> a<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">t</span> h<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">esten</span> <span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">e</span>r i tr<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">æ</span>ning o<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">g</span> angiv<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">er </span> en tr<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">æningsmængde</span> . De<span style="color: #1f497d;" color="#1F497D">n mest almindelige træningsmængde er let, middel &nbsp;eller højere</span></span></span></p>
<p><b><b>M</b><b>ine hestes behov er ifølge &nbsp; pc-horse højere hvis jeg regner med 0,2 mg x 100kg kropsvægt som &nbsp;følger fodringsanbefalingerne ?<br /> </b><br /> </b>Selenbehovet beregnes i PC-Horse efter den officielle amerikanske NRC-norm fra 2007. &nbsp;Her er behovet for selen defineret som 0,1 mg per kg TS i rationen. Dette gælder alle typer heste, ungheste, træning, drægtige etc. Det som er lidt kompliceret er, at NRC også definerer hvad som skal være ”normalt” TS optagelse hos forskellige typer heste. Til vedligehold hos voksne heste regnes TS optagelsen at være 2 % af kropsvægt/dag. Det vil sige 2 kg TS per 100 kg kropsvægt. &nbsp;Til heste i træning øges dette til 2,5 – 3,0 % af kropsvægten. Det samme gælder for drægtige og lakterende hopper og ungheste. <br /> <br /> I tillæg må vi tage hensyn til at NRC normen er en minimumsnorm. Det vil sige at vi skal give et tillæg på ca 20 % for at få en behovsdækning som er i ”Optimalområdet”. Dette bliver lidt kompliceret, men jeg har kontrolleret beregningerne i PC-Horse og de er korrekte. Den svenske beregningen med 0,2 mg per 100 kg kropsvægt er en meget &nbsp;måde at beregne på. (Dag Austbø)</p>
<p><b>Hvad betyder måleenhederne?<br /> </b><br /> Mg = Milligram = 1000 g<br /> Nogle gange angiver leverandørerne værdierne i mcg = 1 milliondel gram= 1000mg. Hvis Du har en værdi på 100mcg= 0,1 mg<br /> IE = IU (Internationell Enhet / International Unit)</p>
<p><b>&nbsp;</b></p>
<p><b>Vil det være muligt at kunne ændre på normerne i PC Horse, hvis man vil arbejde med KER normer?<br /><br /> </b>PC- horse programmet anvender NRC 2007 normen som er den officielle norm i USA. Det er ikke muligt at få programmet til at beregne behov efter KER normen. Konsultversionen af PC Horse kan dog omregne til &nbsp;MJ &nbsp;fordøjelig energi, som anvendes i USA</p>
<p><strong>Hvordan udregner PC- Horse behovet for føl?</strong></p>
<p>Så længe føllene går med hoppen regner vi med, at de enten er så unge at de hovedsagligt får mælk og/ eller&nbsp; græs. Ud på efteråret kan vi beregne føllets behov ud fra alder og tilvækst på normal måde for ungheste.&nbsp; I løbet af efteråret bliver hoppens mælkeproduktion hurtigt reduceret og mælken betyder mindre og mindre for føllet.&nbsp; Normalt er denne periode om efteråret relativ kort, da de fleste føl fravænnes på dette tidspunkt.. Det er generelt vanskelig at anslå hvor meget mælk hoppen giver op til fravænning og derfor antager vi, at føllet&nbsp; på dette tidspunkt skal have hele sit næringsbehov dækket&nbsp; fra græs, grovfoder og kraftfoder</p>
<p><strong>Kan jeg selv måle Tørstofindholdet i mit wraphø?</strong></p>
<p>Det er ganske enkelt. Tag en repræsentativ prøve fra foderet og klip det i stykker af 5 cm længde. Vej op 100 g og læg det i en beholder som du kender vægten på. Vej summen af materialet og beholder.<br />Kom det ind i mikrobølgeovnen. Stil ovnen på 90% af max og lad den køre i ca. 5 minutter. Rør lidt rundt i materiellet og lad ovnen køre i yderligere 1 minut. Vej materiellet. Lad det tørre yderligere et minut og vej igen. Når vægten er konstant er alt vandet tørret bort.Sammenlign nu nettovægten ( minus beholderens vægt) mellem før og efter tørring. Divider med % så du får TS- indholdet i %. For at øge sikkerheden på tørstofbestemmelsen, kan du gennemføre bestemmelsen to gange og tage gennemsnittet af de to. Tidsangivelserne er gennemsnitlige og afhænger af hvilken mikrobølgeovn du har. TS-indholdet taster du&nbsp; ind i PC- Horse når du lægger foderværdien på dit wraphø ind.</p>
<p><strong>De som sælger foderautomater påstår, at hestene kan fodres med 20-30% mindre foder , fordi foderet fordeles på&nbsp; mange små måltider. Ved I om der er forsket i dette? Hestene kan få foder op til 12 gange om dagen med disse automater. Er det rigtigt at undlade at give foder om natten eller skal man give hver 2 time?</strong></p>
<p>Når vi&nbsp; ændrer fra nogen få (typisk 3) daglige fodringer til mange små måltider, kan vi nok forvente en vis forbedring i foderudnyttelsen, særligt for heste som&nbsp; trænes hårdt og som får meget kraftfoder, men en forbedring i foderudnyttelsen på 20- 30% virker ikke realistisk. Jeg kender ikke til forsøg som kan understøtte dette. Foderautomaterne kan kun anvendes til kraftfoder så m.h.t grovfoder bliver der ingen ændring. Indenfor den&nbsp; senere tid er der dog også kommet specielle grovfoderautomater på markedet.<br />Foderautomater og mange små måltider med kraftfoder vil være en fordel for hestene, særlig&nbsp; for heste med mavesår( hvilket desværre er ret udbredt) og i relation til adfærdproblemer som krybbebidning.m.m.Det er blandt andet vist i Danmark, at det at øge antallet af fodringer og give mindre portioner hver gang fører til reduceret i forekomsten af mavesår. Når det gælder fodring om natten vil jeg foreslå sidste fodring ved midnat,og så ro frem til næste fodring f.x kl 4.00. Det er vist at dette ofte er en rytme som hestene selv vælger nå r de går på græs.Jeg syntes at du skal vurdere at opsætte foderautomater. Det vil være et godt tiltag ed hensyn til sundhed og trivsel for hestene, men forvent ikke at du kan spare så meget i foder at automaterne er tjent ind igen.</p>
<p><strong>Kan jeg give min hest gulerødder hvis den har været forfangen?</strong></p>
<p>Til heste som er i høj risikogruppen for at blive forfangne skal man forsøge, at reducere de fodertyper som indeholder meget stivelse (byg, havre, majs m.m&nbsp; samt fodertyper som indeholder meget sukker). Gulerødder indeholder ca 600 g sukker pr kg tørstof. Imidlertid har gulerødder et meget stort indhold af vand , idet 88%&nbsp; er vand og kun 18% er tørstof. D.v.s 1 kg friske gulerødder giver kun ca. 72 g sukker. Svaret er derfor at få gulerødder dagligt er ikke noget problem for disse heste, men mængderne bør holdes under 1 kg/ dagligt til heste der har problemer med forfangenhed.</p>
<p><strong>Har B-vitaminer nogen indflydelse på pelsdannelse og fældning?</strong></p>
<p>Normalt regner vi med at en frisk hest ikke behøver tilskud af B-vitaminer. Men ved sygdom og behandling med atibiotika eller ved stress er det usikkert hvad som gælder. Vi har derfor indlagt en "sikkerhedsmarginal" for vitaminerne i B-gruppen for at der ikke skal opstå problemer ved ændringer i miljøet eller stress. Det er også vigtigt at tilføre Kobolt da der ellers opstår mangel på B12-vitamin.</p>