<p>Vitamin A finnes i fôret som retinol eller b -karoten. Virker i organismen som retinol, retinal, og retinsyre. <br /><br />Vitaminet er ustabilt overfor lys, oksygen, varme mm. Tørking på bakken inaktiverer vitamin A. Tap av grønnfarge er en god indikator for tap av vitamin A. <br /><br />Karoten spaltes i tarmen til retinol. Retinol lagres i lever og i fettvev, og skilles ut via gallen. <br /><br />Vitamin A er nødvendig for aktiveringen av gener som styrer celledifferensiering, dvs. spesialiseringen av cellene som skjer etter celledeling. Trengs i størst mengder der celledelingen er rask, fosterutvikling, fornyelse av slimhinner i indre kanaler som lunger, tarm, urinveger mm. Vitaminet er en viktig kofaktor i synsprosessen. Inntørkede slimhinner med sekundære infeksjoner til følge (øyeninfeksjon med blindhet), nedsatt vekst og reproduksjon. <br /><br />Overdoser av vitamin A som retinol er giftig, og fører til vekttap, skelettforandringer, infeksjoner, fosterskader, slimhinneforandringer, synsforstyrrelser, leverforstørrelse, hårtap. <br /><br />Når vitaminet tilføres som karoten (fra planter) kan kroppen selv regulere omdanningen til retinol etter behov, og karoten har derfor liten giftvirkning. Har rasjonen høyt innhold av vitaminet, og dette i hovedsak stammer fra gras, grønt høy eller f.eks gulrøtter, vil det ikke være fare for overdosering. Vitamin A stabiliseres av vitamin E (antioksidant) både i fôret og i organismen. <br /><br />Behovet for vitamin A oppgis som internasjonale enheter (IU). En IU vitamin A er definert som 0,3 m g retinol, eller 0,6 m g b -karoten. <br /><br /></p>