<div style="text-align: center;" align="center"><hr align="center" size="2" width="100%" /></div>
<p style="margin: 0.1pt 0cm;"><span style="font-family: arial,helvetica,sans-serif;"><i>Denne artikel fokuserer på grovfoder til heste og forskelle i energibehov hos forskellige heste. Grovfoderet er hestens vigtigste næringskilde og artikkelen fokuserer på grovfôr til hester og PC-Horse har avanserte funktioner som forenkler beregningen af grovfoder i hestens dagsration.</i></span></p>
<p style="margin: 0.1pt 0cm;"><span style="font-family: arial,helvetica,sans-serif;"><i>&nbsp;</i></span></p>
<p style="margin: 0.1pt 0cm;"><span style="font-family: arial,helvetica,sans-serif;"><em>Artikkelen er skrevet af Sara Muhonen som har en doktorgrad fra SLU indenfor husdyrernæring med hest som speciale Sara udføer forskning og rådgivning i sit firma </em></span><span><span style="font-family: arial,helvetica,sans-serif;"><a href="http://www.equi-nutrition.com"><i>www.equi-nutrition.com</i></a><em> samt medvirker til at svenske grovfoderproducenter finder deres kunder via </em><i>www.grovfoderbörsen.se</i></span><em><span style="font-family: Times;"><span style="font-family: arial,helvetica,sans-serif;">. Sara arrangerer kurs erindenfo fodring af heste og er i tillæg representant for PC-Horse i Sverige.&nbsp;&nbsp;&nbsp;</span>&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; </span></em></span></p>
<div style="text-align: center;" align="center"><hr align="center" size="2" width="100%" /></div>
<p style="line-height: 120%;"><span>Grovfoder og grovfoder er ikke alltid samme sag. Hvor godt hesten fordøjerr grovfoderet afhænger af grovfoderets fiberandel, dets cellevæggsindhold. Cellevæggen består af cellulosefiber, hemicellulose, pektiner og cellevæggsprotein. Cellevæggen kan være mere eller mindre lignifiseret og jo senere i udviklingsstadiet enplante er , desto mere lignifiseret er cellevæggen og plantens fordøjelighed falder. Når fordøjeligheden falder så reduceres også foderets næringsværdi.</span></p>
<p style="line-height: 120%;"><span><img style="vertical-align: middle;" alt="diagram okt2013" src="images-joomla/stories/pchimages/diagram_okt2013.png" height="495" width="644" /></span></p>
<p style="line-height: 120%;"><b><span></span></b><span>Figur 1 viser resultater fra et fordøjelighedsforsøg på fire forskellige marker , som var ens gødsket og tilsået . Markerne , blev høstet når græsset var i forskellige udviklingsstadier. Resultatene viser hvordan fordøyeligheten af tørrstof (TS), fiberfraktionene NDF og ADF og protein i wraphø mindsker jo senere foderet høstes. Det betyder at wraphøets næringsværdi også mindsker; indholdet af energi og fordøjelig råprotein blive lavere. </span></p>
<p style="line-height: 120%;"><span>Forskellige heste har forskelligt energi- og proteinbehov. Den højt præsterende atlet har et højt energibehov og har behov for et grovfoder med højt energiindhold. Ponnien som ikke udfører noget hårdt arbejde har derimod et meget lavere energibehov. Følhopper og voksende ungheste har et højeere proteinbehov. I tillæg til at dække hestens næringsbehov må vi også tage hensyn til hestens behov for beskæftigelse og hestens tarmhelse. Hvis man må begrænse mængden af grovfoder er 1,5 – 2,0 kg ts/100 kg kropsvægt / dagligt en passende mængde. En absolutt minimumsmængde er 1 kg ts/100 kg kropsvægt / dag. Fri tilgang til grovfoder(hø/wrap ) af egnet kvalitet fungerer fint for mange heste.</span></p>
<p style="line-height: 120%;"><span>Hvis vi fodrer vores højt præsterende atlet med et tidlig høstet grovfoder kan dette dække det meste, eller i visse tilfælde til og med hele energi- og proteinbehovet. I så fald behøver hesten bare lidt, eller slet intet kraftfoder. Meget grovfoder er godt for tarmhelsen samtidig med at meget grovfoder i foderrationen har stor betydning for hestens mentale helse og at forebygge uønsket adfærd.</span></p>
<p style="line-height: 120%;"><span>Den lille ponni derimod, har mere behov for et grovfoder med lavere energiindhold, det vil sige et grovfoder som er høstet senere. Et tidlig høstet grovfoder dækker hurtigt det daglige energibehov og det bliver vanskeligt at give nok grovfoder pr dag uden at ponnien bliver for tyk. Derfor passer et senere høstet grovfoder bedre til heste som kun udfører let arbejde eller næsten ikke bliver brugt, da disse heste har et lavere energibehov. </span></p>
<p style="line-height: 120%;"><span></span><i><span>Sara Muhonen AgrD</span></i></p>
<p style="line-height: 120%;"><span></span></p>
<hr />
<p>Kilder: <span>Ragnarsson S &amp; Lindberg JE. 2008. Nutritional </span><span>value of timothy haylage in Icelandic horses. </span><i><span>Livestock Science</span></i><span> <b>113</b>, 202-208. </span><span></span></p>