(581,659,'Kolin','kolin61712','De flesta djur kan syntetisera tillräckligt med kolin. Överskott av aminosyran methionin kan ombildas till kolin. <br /><br />Kolin är relativt stabilt. Omsättningen är lite känd, men det produceras i alla vävnader. Fungerar som metyldonor, strukturell del av fosfolipider (lecitin). Är viktig i fettransport från levern (VLDL), ingår i acetyl-kolin som är ett signalstoff vid överföringen av nervimpulser till musklerna. <br /><br />Bristsymptom: Kolinbrist har aldrig beskrivits hos häst. Hos andra djur kan brist leda till fettlever, nevrologiska förändringar och utvecklingsstörning. <br /><br /><img alt=\"beraknasej\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknasej.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Lite giftig. <br />Behov: Inte fastlagt hos häst. <br />Källor: Alla naturlige fettkällor innehåller lite kolin (i form av lecitin). <br />Samspel: B12, folacin.','',-2,8,'2008-09-09 09:28:52',62,'','2015-01-08 16:02:40',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:28:52','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,136,'','',1,6699,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(583,661,'Kolin','kolin56774','<p>De fleste dyr kan syntetisere nok kolin. Overskudd av aminosyren methionin kan omdannes til kolin. <br /><br />Kolin er relativt stabilt. omsetningen er lite kjent, men det produseres i alle vev. Fungerer som metyldonor, stukturell del av fosfolipider (lecitin). Er viktig i fettransport fra lever (VLDL), inngår i acetyl-kolin som er et signalstoff i overføringer av nerveimpulser til musklene. <br /><br />Mangelsymptomer: Kolinmangel er aldri beskrevet hos hest. Hos andre dyr kan mangel føre til fettlever, nevrologiske forandringer og bevegelseshemming. <br /><br />Giftighet: Lite giftig. <br />Behov: Ikke fastlagt hos hest. <br />Kilder: Alle naturlige fettkilder inneholder noe kolin (i form av lecitin). <br />Samspill: B12, folacin.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:28:52',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:28:52','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,135,'kolin i hest, kolinbehov for hest','De fleste dyr kan syntetisere nok kolin. Overskudd av aminosyren methionin kan omdannes til kolin.\r\n\r\nKolin er relativt stabilt. omsetningen er lite kjent, men det produseres i alle vev. Fungerer som metyldonor, stukturell del av fosfolipider (lecitin). Er viktig i fettransport fra lever (VLDL), inngår i acetyl-kolin som er et signalstoff i overføringer av nerveimpulser til musklene. Mangelsymptomer: Kolinmangel er aldri beskrevet hos hest. Hos andre dyr kan mangel føre til fettlever, nevrologiske forandringer og bevegelseshemming.',1,8585,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(584,662,'Kolin','kolin7388','De flesta djur kan syntetisera tillräckligt med kolin. Överskott av aminosyran methionin kan ombildas till kolin. <br /><br />Kolin är relativt stabilt. Omsättningen är lite känd, men det produceras i alla vävnader. Fungerar som metyldonor, strukturell del av fosfolipider (lecitin). Är viktig i fettransport från levern (VLDL), ingår i acetyl-kolin som är ett signalstoff vid överföringen av nervimpulser till musklerna. <br /><br />Bristsymptom: Kolinbrist har aldrig beskrivits hos häst. Hos andra djur kan brist leda till fettlever, nevrologiska förändringar och utvecklingsstörning. <br /><br /><img alt=\"beraknasej\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknasej.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Lite giftig. <br />Behov: Inte fastlagt hos häst. <br />Källor: Alla naturlige fettkällor innehåller lite kolin (i form av lecitin). <br />Samspel: B12, folacin.','',-2,8,'2008-09-09 09:28:52',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:28:52','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,137,'','',1,6699,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(585,663,'Kolin','kolin72686','<p>De flesta djur kan syntetisera tillräckligt med kolin. Överskott av aminosyran methionin kan ombildas till kolin. <br /><br />Kolin är relativt stabilt. Omsättningen är lite känd, men det produceras i alla vävnader. Fungerar som metyldonor, strukturell del av fosfolipider (lecitin). Är viktig i fettransport från levern (VLDL), ingår i acetyl-kolin som är ett signalstoff vid överföringen av nervimpulser till musklerna. <br /><br />Bristsymptom: Kolinbrist har aldrig beskrivits hos häst. Hos andra djur kan brist leda till fettlever, nevrologiska förändringar och utvecklingsstörning. <br /><br /><img alt=\"beraknasej\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknasej.jpg\" height=\"20\" width=\"239\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>Giftighet: Lite giftig. <br />Behov: Inte fastlagt hos häst. <br />Källor: Alla naturlige fettkällor innehåller lite kolin (i form av lecitin). <br />Samspel: B12, folacin.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:28:52',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:28:52','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,134,'kolin för häst, kolinbrist hos häst, hästar och kolin','De flesta djur kan syntetisera tillräckligt med kolin. Överskott av aminosyran methionin kan ombildas till kolin.\r\n\r\nKolin är relativt stabilt. Omsättningen är lite känd, men det produceras i alla vävnader. Fungerar som metyldonor, strukturell del av fosfolipider (lecitin). Är viktig i fettransport från levern (VLDL), ingår i acetyl-kolin som är ett signalstoff vid överföringen av nervimpulser till musklerna.\r\n\r\nBristsymptom: Kolinbrist har aldrig beskrivits hos häst. Hos andra djur kan brist leda till fettlever, nevrologiska förändringar och utvecklingsstörning.',1,9077,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(586,664,'Biotin','biotin69906','<p>Stabilt overfor varme, syre og ilt, men kan oxideres af harskt fedt. Omsætningen er kun lidt kendt. Fungerer som coenzym i karboksyleringsreaktioner; eksempler:</p>\r\n<p>Pyruvat-&gt; Oxaloacetat, Acetyl-CoA -&gt; Malonyl-CoA,<br />Propionyl-CoA -&gt; Metylmalonyl-CoA.</p>\r\n<p>Syntetiseres af tarmfloraen hos heste.</p>\r\n<p>Mangelsymptomer: Biotinmangel er ikke påvist hos heste, men det er dokumenteret at biotin i enkelte tilfælde kan have betydning for hovkvaliteten. Hos andre dyr har mangel ført til hud- og hårforandringer, væksthæmming, reproduktionsproblemer, langsom heling af sår. Biotin tilsættes ofte i kraftfoderblandinger.</p>\r\n<p>Giftighed: Ikke giftig.<br />Behov: Ikke fastlagt hos heste.<br />Kilder: Vidt udbredt i planter og dyr, gær og melasse.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:29:30',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:29:30','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,105,'','',1,9762,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(588,666,'Biotin','biotin56204','Stabilt, överför värme, syre och oxygen, men kan oxideras av härsket fett. Omsättningen är lite känd. Fungerar som koenzym i kolksyleringsreaktioner; exempelvis: <br /><br />Pyruvat-&gt; Oxaloacetat, Acetyl-CoA -&gt; Malonyl-CoA<br />Propionyl-CoA -&gt; Metylmalonyl-CoA. <br /><br />Syntetiseras av tarmfloran hos häst. <br /><br />Bristsymptom: Biotinbrist har inte påvisats hos häst, men det har visats att biotin i enskilda fall kan ha betydelse för hovkvaliteten. Hos andra djur har brist lett till hud- och hårförändringar, hämmat tillväxt, reproduktionsproblem, långsam läkning. Biotin tillsätts ofta kraftfoder och allsidiga tilllskottsfoder till häst. <br /><br /><img alt=\"beraknasej\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknasej.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Ej giftig. <br />Behov: Inte fastlagt hos häst.<br />Källor: Allmänt tillgängligt i växter och djur, jäst och melass','',-2,8,'2008-09-09 09:29:30',62,'','2015-01-08 16:02:40',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:29:30','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,103,'','',1,7777,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(590,668,'Biotin','biotin14328','<p>Stabilt overfor varme, syre og oksygen, men kan oksideres av harskt fett. Omsetningen er lite kjent. Fungerer som koenzym i karboksyleringsreaksjoner; eksempler: <br /><br />Pyruvat-&gt; Oxaloacetat, Acetyl-CoA -&gt; Malonyl-CoA, <br />Propionyl-CoA -&gt; Metylmalonyl-CoA. <br />Syntetiseres av tarmfloraen hos hest. <br /><br />Mangelsymptomer: Biotinmangel er ikke påvist hos hest, men det er vist at biotin i enkelte tilfeller kan ha betydning for hovkvaliteten. Hos andre dyr har mangel ført til hud- og hårforandringer, veksthemming, reproduksjonsproblemer, langsom sårheling. Biotin tilsettes ofte i kraftfôr og allsidige tilskuddsfôr til hest. <br /><br />Giftighet: Ikke giftig. <br />Behov: Ikke fastlagt hos hest. <br />Kilder: Vidt utbredt i planter og dyr, gjær og melasse.</p>','',1,8,'2008-09-09 09:29:30',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:29:30','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,102,'biotin i hest, hest og biotin','Mangelsymptomer: Biotinmangel er ikke påvist hos hest, men det er vist at biotin i enkelte tilfeller kan ha betydning for hovkvaliteten. Hos andre dyr har mangel ført til hud- og hårforandringer, veksthemming, reproduksjonsproblemer, langsom sårheling. Biotin tilsettes ofte i kraftfôr og allsidige tilskuddsfôr til hest.',1,10079,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(591,669,'Biotin','biotin988','Stabilt, överför värme, syre och oxygen, men kan oxideras av härsket fett. Omsättningen är lite känd. Fungerar som koenzym i kolksyleringsreaktioner; exempelvis: <br /><br />Pyruvat-&gt; Oxaloacetat, Acetyl-CoA -&gt; Malonyl-CoA<br />Propionyl-CoA -&gt; Metylmalonyl-CoA. <br /><br />Syntetiseras av tarmfloran hos häst. <br /><br />Bristsymptom: Biotinbrist har inte påvisats hos häst, men det har visats att biotin i enskilda fall kan ha betydelse för hovkvaliteten. Hos andra djur har brist lett till hud- och hårförändringar, hämmat tillväxt, reproduktionsproblem, långsam läkning. Biotin tillsätts ofta kraftfoder och allsidiga tilllskottsfoder till häst. <br /><br /><img alt=\"beraknasej\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknasej.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Ej giftig. <br />Behov: Inte fastlagt hos häst.<br />Källor: Allmänt tillgängligt i växter och djur, jäst och melass','',-2,8,'2008-09-09 09:29:30',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:29:30','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,101,'','',1,7777,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(592,670,'Biotin','biotin89199','<p>Stabilt, överför värme, syre och oxygen, men kan oxideras av härsket fett. Omsättningen är lite känd. Fungerar som koenzym i kolksyleringsreaktioner; exempelvis: <br /><br />Pyruvat-&gt; Oxaloacetat, Acetyl-CoA -&gt; Malonyl-CoA<br />Propionyl-CoA -&gt; Metylmalonyl-CoA. <br /><br />Syntetiseras av tarmfloran hos häst. <br /><br />Bristsymptom hos hästar: Biotinbrist har inte påvisats hos häst, men det har visats att biotin i enskilda fall kan ha betydelse för hovkvaliteten. Hos andra djur har brist lett till hud- och hårförändringar, hämmat tillväxt, reproduktionsproblem, långsam läkning. Biotin tillsätts ofta kraftfoder och allsidiga tilllskottsfoder till häst. <br /><br /></p>\r\n<hr />\r\n<p>Giftighet: Ej giftig. <br />Behov: Inte fastlagt hos häst.<br />Källor: Allmänt tillgängligt i växter och djur, jäst och melass</p>','',1,8,'2008-09-09 09:29:30',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:29:30','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,100,'biotinbrist, biotin för hästar, hästar och biotin','Bristsymptom hos hästar: Biotinbrist har inte påvisats hos häst, men det har visats att biotin i enskilda fall kan ha betydelse för hovkvaliteten. Hos andra djur har brist lett till hud- och hårförändringar, hämmat tillväxt, reproduktionsproblem, långsam läkning. Biotin tillsätts ofta kraftfoder och allsidiga tilllskottsfoder till häst.',1,10189,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(593,671,'Folacin','folacin2642','<p>Folacin er ganske stabil, men inaktiveres i surt miljø pH&lt; 4. Deltager i overføringen af H+ og fragmenter med et karbonatom; eksempel: i omdannelsen af metionin til cystein, metylering af B12, syntese af RNA og DNA.</p>\r\n<p>Mangelsymptomer: Folacinmangel er ikke kendt hos heste. Hos andre dyr er det påvist forandringer i tarmcellerne og unormale, røde blodlegemer, anæmi (for lidt hæmoglobin i blodet) formodentlig pga. mangelfuld DNA-syntese ved celledeling, samt neurologiske forandringer. Tilsættes ofte kraftfoderblandinger og alsidigt tilskudsfoder til heste.</p>\r\n<p>Giftighed: Kun lidt giftig.<br />Behov: Ikke fastlagt til heste.<br />Kilder: Vidt udbredt i planter og dyr, grønne bladdele, korn.<br />Samspil: Med B12</p>','',1,8,'2008-09-09 09:51:49',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:51:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,12,'','',1,8693,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(595,673,'Folacin','folacin85693','Folacin (folinsyra) - Folacin är ganske stabilt, men inaktiveras i surt miljö pH&lt; 4. Deltar i överföringen av H + och fragmentiserar med en kolatom; exempelvis: i ombildningen av metionin till cystein, metylering av B12, syntes av RNA och DNA. <br /><br />Bristsymptom: Folacinbrist är inte känt hos häst. Hos andra djur har det påvistats förändringar i tarmcellerna och onormala, röda blodkroppar, anemi (för lite hemoglobin i blodet) troligen pga. bristfälligl DNA-syntes vid celldelning, samt nevrologiska förändringar. Tillsätts ofta kraftfoderblandningar och allsidiga tilllskottsfoder till häst. <br /><br /><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" /><br />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Lite giftig. <br />Behov: Inte fastlagt hos häst<br />Källor: Allmänt tillgänglig i växter och djur, gröna bladväxter, korn. <br />Samspel: Med B12','',-2,8,'2008-09-09 09:51:49',62,'','2015-01-08 16:01:53',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:51:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,13,'','',1,6814,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(597,675,'Folacin (folinsyra)','folacin90374','<p>Folacin er ganske stabil, men inaktiveres i surt miljø pH&lt; 4. Deltar i overføringen av H + og fragmenter med ett karbonatom; eksempel: i omdanningen av metionin til cystein, metylering av B12, syntese av RNA og DNA. <br /><br />Mangelsymptomer: Folacinmangel er ikke kjent hos hest. Hos andre dyr er det påvist forandringer i tarmcellene og unormale, røde blodlegemer, anemi (for lite hemoglobin i blodet) trolig pga. mangelfull DNA-syntese ved celledeling, samt nevrologiske forandringer. Tilsettes ofte kraftfôrblandinger og allsidige tilskuddsfôr til hest. <br /><br />Giftighet: Lite giftig. <br />Behov: Ikke fastlagt hos hest <br />Kilder: Vidt utbredt i planter og dyr, grønne bladvekster, korn. <br />Samspill: Med B12</p>','',1,8,'2008-09-09 09:51:49',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:51:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,8,'Folacin i hest, folinsyra og hest','Folacin er ganske stabil, men inaktiveres i surt miljø pH< 4. Deltar i overføringen av H + og fragmenter med ett karbonatom; eksempel: i omdanningen av metionin til cystein, metylering av B12, syntese av RNA og DNA. Mangelsymptomer: Folacinmangel er ikke kjent hos hest. Hos andre dyr er det påvist forandringer i tarmcellene og unormale, røde blodlegemer, anemi (for lite hemoglobin i blodet) trolig pga. mangelfull DNA-syntese ved celledeling, samt nevrologiske forandringer. Tilsettes ofte kraftfôrblandinger og allsidige tilskuddsfôr til hest.',1,8613,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(598,676,'Folacin','folacin91647','Folacin (folinsyra) - Folacin är ganske stabilt, men inaktiveras i surt miljö pH&lt; 4. Deltar i överföringen av H + och fragmentiserar med en kolatom; exempelvis: i ombildningen av metionin till cystein, metylering av B12, syntes av RNA och DNA. <br /><br />Bristsymptom: Folacinbrist är inte känt hos häst. Hos andra djur har det påvistats förändringar i tarmcellerna och onormala, röda blodkroppar, anemi (för lite hemoglobin i blodet) troligen pga. bristfälligl DNA-syntes vid celldelning, samt nevrologiska förändringar. Tillsätts ofta kraftfoderblandningar och allsidiga tilllskottsfoder till häst. <br /><br /><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" width=\"239\" height=\"20\" /><br />\r\n<hr />\r\nGiftighet: Lite giftig. <br />Behov: Inte fastlagt hos häst<br />Källor: Allmänt tillgänglig i växter och djur, gröna bladväxter, korn. <br />Samspel: Med B12','',-2,8,'2008-09-09 09:51:49',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:51:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,9,'','',1,6814,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(599,677,'Folacin','folacin41296','<p>Folacin (folinsyra) - Folacin är ganske stabilt, men inaktiveras i surt miljö pH&lt; 4. Deltar i överföringen av H + och fragmentiserar med en kolatom; exempelvis: i ombildningen av metionin till cystein, metylering av B12, syntes av RNA och DNA. <br /><br />Bristsymptom hos hästar: Folacinbrist är inte känt hos häst. Hos andra djur har det påvistats förändringar i tarmcellerna och onormala, röda blodkroppar, anemi (för lite hemoglobin i blodet) troligen pga. bristfälligl DNA-syntes vid celldelning, samt nevrologiska förändringar. Tillsätts ofta kraftfoderblandningar och allsidiga tilllskottsfoder till häst. <br /><br /><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" height=\"20\" width=\"239\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>Giftighet: Lite giftig. <br />Behov: Inte fastlagt hos häst<br />Källor: Allmänt tillgänglig i växter och djur, gröna bladväxter, korn. <br />Samspel: Med B12</p>','',1,8,'2008-09-09 09:51:49',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 09:51:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,11,'folacin, folacinbrist häst','Bristsymptom hos hästar: Folacinbrist är inte känt hos häst. Hos andra djur har det påvistats förändringar i tarmcellerna och onormala, röda blodkroppar, anemi (för lite hemoglobin i blodet) troligen pga. bristfälligl DNA-syntes vid celldelning, samt nevrologiska förändringar. Tillsätts ofta kraftfoderblandningar och allsidiga tilllskottsfoder till häst.',1,9135,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(600,678,'Fedt i hesten','fedt-i-hesten','<p>Fedt er det mest energirige næringsstof, og specielt hårdtarbejdende heste har gavn af ekstra fedt i foderet. Fedt bliver især optaget i tyndtarmen. Fedt kan ikke omdannes til glukose, men fedtsyrerne kan enten udnyttes som energikilde eller lagres i form af fedtvæv.</p>','',1,11,'2008-09-09 10:14:01',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 10:14:01','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,59,'','',1,9704,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(602,680,'Fats','fats-in-the-horse','<p>Fats are nearly completely utilised as they are usually more than 90% digestible. Both fatty acids and glycerol are predominantly absorbed in the jejunum and ileum. When large concentrations of fat are included in the diet e.g. of horses used for long distance riding, it is important to restrict the amounts so that the digestive capacity of the small intestine is not exceeded, since long-chain fatty acids (C16, C18 and above) are not absorbed in the hind gut. Excess fats which are transferred to the hind gut may reduce the digestion of fibrous carbohydrate. It is therefore strongly recommended to divide larger quantities of fats (vegetable oils at the rate of 0.5 litre or more per day) over several meals during the day. <br /><br />Carbohydrates are fermented by microbes to short-chain fatty acids which are then absorbed in the caecum and colon. Fats cannot form glucose in the body of the horse, but must be utilised directly as an energy source or stored temporarily in the fat depots for later use. Because fats are not transformed into carbohydrate and stored as glycogen in the muscles, they are beneficial for horses that are prone to myoglobinuria and benefit from a larger proportion of their energy requirements being given as fats. Both myoglobinuria and some other muscle problems are related to the accumulation of large deposits of glycogen in the muscles. In particular, horses that are receiving large amounts of grains or commercial concentrates are prone to contracting myoglobinuria when exercise levels are reduced for several consecutive days without restricting their intake.</p>','',1,11,'2008-09-09 10:14:01',62,'','2016-03-16 14:54:10',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 10:14:01','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',5,61,'','',1,9506,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'en-GB',''),(604,682,'Fett i hesten','fett18295','<p>Fett absorberes hovedsaklig i tynntarmen (fordøyelighet &gt;90%). Dersom det brukes store mengder fett i rasjonen (f.eks til distanseritthester) må man forhindre at fett kommer over fra tynntarm til blindtarm, da dette kan virke negativt særlig på den mikrobielle trevlefordøyelsen. Gi derfor fettet i mindre doser flere ganger daglig. I blindtarm og tykktarm blir det ikke absorbert langkjedede fettsyrer. Fett kan ikke gi opphav til glukose. Absorbert fett nyttes som energikilde eller lagres i fettvev. Lakterende hopper produserer også en del melkefett.</p>\r\n<p>Til hester som lett får krysslammelse kan vi dra nytte av at fett ikke kan omdannes til glukose eller glykogen. Krysslammelsen (og en del andre muskelproblemer) har sammenheng med at hestene får store lager av glykogen i muskulaturen. Hester som trenes hardt og får store kraftfôrmengder har lett for å få krysslammelse dersom de får noen fridager uten at fôringen settes ned. Til hester som lett får krysslammelse kan det være gunstig å erstatte en del av kraftfôret med fett, dermed vil faren for sykdom avta. .</p>','',1,11,'2008-09-09 10:14:01',62,'','2015-01-10 09:07:33',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 10:14:01','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,58,'tynntarm hest, hestens tynntarm, fett i hest, fett for hest','Fett absorberes hovedsaklig i hestens tynntarm (fordøyelighet >90%). Dersom det brukes store mengder fett i rasjonen (f.eks til distanseritthester) må man forhindre at fett kommer over fra tynntarm til blindtarm, da dette kan virke negativt særlig på den mikrobielle trevlefordøyelsen. Gi derfor fettet i mindre doser flere ganger daglig. I blindtarm og tykktarm blir det ikke absorbert langkjedede fettsyrer. Fett kan ikke gi opphav til glukose. Absorbert fett nyttes som energikilde eller lagres i fettvev. Lakterende hopper produserer også en del melkefett.',1,9630,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(605,683,'Fett i hästen','fett52172','Fett absorberas till största delen i tunntarmen (smältbarhet&gt;90%). Om det används stora mängder fett i ransonen (t.ex. distanshästar) måste man hindra fettet att komma över från tunntarmen till blindtarmen, då detta kan ge negativa effekter särskilt på den mikrobiella fibersmältningen. Ge därför mindre mängder fett flera gånger om dagen. I blindtarmen och tjocktarmen blir inte långkedjade fettsyror absorberade. Fettsyror kan inte ge upphov till glukos. Absorberat fett utnyttjas som energikälla eller lagras som fettväv. Digivande ston producerar också en del mjölkfett. <br /><br />För hästar som lätt får korsförlamning kan vi dra nytta av att fettsyror inte kan omvandlas till glukos eller glykogen. Korsförlamningen (och en del andra muskelproblem) hänger ihop med att hästarna lagrar upp stora mängder glykogen i muskulaturen. Hästar som tränas hårt och får stora kraftfodermängder kan lätt få korsförlamning om dom får några lediga dagar utan att man minskar fodermängden. För hästar som lätt får korsförlamning ( eller högre värden för muskelenzymer) kan det vara positivt att ersätta en del av kraftfodret med fett, för att minska risken för korsförlamning.','',-2,11,'2008-09-09 10:14:01',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 10:14:01','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,7,'','',1,7746,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(606,684,'Fett i hästen','fett12014','<p>Fett absorberas till största delen i hästens tunntarm (smältbarhet&gt;90%). Om det används stora mängder fett i ransonen (t.ex. distanshästar) måste man hindra fettet att komma över från tunntarmen till blindtarmen, då detta kan ge negativa effekter särskilt på den mikrobiella fibersmältningen. Ge därför mindre mängder fett flera gånger om dagen. I blindtarmen och tjocktarmen blir inte långkedjade fettsyror absorberade. Fettsyror kan inte ge upphov till glukos. Absorberat fett utnyttjas som energikälla eller lagras som fettväv. Digivande ston producerar också en del mjölkfett. <br /><br />För hästar som lätt får korsförlamning kan vi dra nytta av att fettsyror inte kan omvandlas till glukos eller glykogen. Korsförlamningen (och en del andra muskelproblem) hänger ihop med att hästarna lagrar upp stora mängder glykogen i muskulaturen. Hästar som tränas hårt och får stora kraftfodermängder kan lätt få korsförlamning om dom får några lediga dagar utan att man minskar fodermängden. För hästar som lätt får korsförlamning ( eller högre värden för muskelenzymer) kan det vara positivt att ersätta en del av kraftfodret med fett, för att minska risken för korsförlamning.</p>','',1,11,'2008-09-09 10:14:01',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 10:14:01','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,57,'hästens tunntarm, fett i hästen, hästar och fett','Fett absorberas till största delen i hästens tunntarm (smältbarhet>90%). Om det används stora mängder fett i ransonen (t.ex. distanshästar) måste man hindra fettet att komma över från tunntarmen till blindtarmen, då detta kan ge negativa effekter särskilt på den mikrobiella fibersmältningen. Ge därför mindre mängder fett flera gånger om dagen. I blindtarmen och tjocktarmen blir inte långkedjade fettsyror absorberade. Fettsyror kan inte ge upphov till glukos. Absorberat fett utnyttjas som energikälla eller lagras som fettväv. Digivande ston producerar också en del mjölkfett.',1,10226,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(607,685,'Kulhydrater i hesten','kulhydrater-i-hesten','Enhver livsstyring kræver tilførsel af energi. Basale livsfunktioner, som hjertets og lungernes arbejde, kræver energi ligesom enhver muskelkontraktion. Hestens energibehov bliver primært dækket af foderets indhold af kulhydrater og fedt.\r\n<p>Kulhydrater er hestens vigtigste energikilde. Kulhydrater, som der ikke umiddelbart er brug for til forbrænding, kan oplagres i form af glykogen (muskelsukker) i muskler og lever. Mangel på energi i foderet resulterer i, at hesten tærer på sine kropsreserver.</p>\r\n<p>Undersøgelser har vist, at hesten mest effektivt kan opbygge sine glykogendepoter ved først at tømme depoterne. Dette gøres ved, at man i en 5 dages periode giver hesten en foderration med lavt indhold af kulhydrat, samtidig med at hesten arbejder hårdt. I den efterfølgende periode, hvor hesten arbejder mindre hårdt, får den et foder, der er rigt på kulhydrater. Gennem træning kan hesten opnå en bedre udnyttelse af sine glykogendepoter.</p>\r\n<p>Sukkerstoffet glukose er en meget vigtig energikilde for hesten. Det er den foretrukne energikilde for en lang række kropsprocesser og den eneste energikilde, som kan udnyttes til intensivt muskelarbejde. Såvel stivelse som sukker findes i store mængder i hestens kraftfoderration. De fordøjes forholdsvis let ved hjælp af enzymer i hestens tyndtarm.</p>\r\n<p>Mælkesukker (laktose) fordøjes let af yngre heste. Heste ældre end 3 år udnytter mælkesukkeret dårligt, idet de helt eller delvist mangler enzymet laktase i tarmen, som er nødvendigt for at nedbryde sukkeret. Hvis man begynder at give udvoksede heste fodermidler, der indeholder laktose, kan det medføre fordøjelsesforstyrrelser.</p>\r\n<p>Cellevægsstoffer er strukturkulhydrater, som udgør en stor del af hestens foder. Det er cellevægsstofferne eller fibrene, som giver en foderration struktur. Et passende indhold af fibre er afgørende for en effektiv fordøjelse. Som eksempel på cellevægsstoffer kan nævnes cellulose, hemicellulose og pektin. Alle indgår i planteceller som strukturelement.</p>\r\n<p>Lignin er et andet cellevægsstof, som indgår i græs. Jo ældre og grovere græsset er, jo større er indholdet af lignin. Lignin er meget svært at nedbryde, såvel enzymatisk (i tyndtarmen) som bakterielt (i tyktarmen).</p>\r\n<p>Cellevægsstofferne modstår den enzymatiske nedbrydning i tyndtarmen og fordøjes i stedet ved forgæring i stortarmen. Produktet heraf er flygtige fede syrer (VFA - Volatile Fatty Acids), som hesten kan anvende som energikilde. VFA er eddikesyre, propionsyre og smørsyre. Cellevægsstofferne fremmer produktionen af eddikesyre, hvor stivelse og sukker fremmer produktionen af propionsyre og smørsyre.</p>\r\n<p>Der er en hårfin balance mellem de mælkesyreproducerende bakterier og de mælkesyrenedbrydende bakterier, der omdanner mælkesyren til VFA. Kan de VFA-producerende bakterier ikke nå at omdanne mælkesyren, sker et fald i pH. Ved pH lavere end 6 hæmmes de bakterier, som nedbryder fibre, hvilket medfører at produktionen af VFA næsten ophører. Et pH-fald medfører således bakteriedød og mikrobiel ubalance i blind- og tyktarm (stortarmen). Balancen mellem de forskellige mikroorganismer er meget følsom og primært afhængig af forholdet mellem grov- og kraftfoder.</p>\r\n<p>Kraftfoderets forholdsvis høje indhold af sukker og stivelse kan give en så stor produktion af mælkesyre, at tarmmiljøet bliver surt, og pH falder. Ændres forholdet mellem grovfoder og kraftfoder, medfører det en ændring i forholdet mellem eddikesyre, propionsyre og smørsyre. Kraftfoderrationen kan hæves moderat uden fordøjelsesforstyrrelser, forudsat at grovfoderrationen hæves i samme takt.</p>','',1,11,'2008-09-09 10:15:04',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 10:15:04','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,54,'','',1,14341,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(609,687,'Carbohydrates','carbohydrates-in-the-horse','<p><strong>Digestion of carbohydrates (sugar, starch, cellulose and other fibres) </strong>- Soluble sugars are broken down and absorbed in the small intestine. Monosaccharides such as glucose and fructose will be absorbed directly by the intestinal cells. Disaccharide\'s and starch will be hydrolysed by the enzymes in the small intestine (amylase and various disaccharidases) before absorption. The small intestine has a large capacity for absorption of simple sugars and starch. The cleavage of common dietary carbohydrates leads to monosaccharides which can be absorbed (glucose, fructose and galactose) according to the following general scheme:<br /><br />Sugar (Sucrose) -&gt; glucose + fructose<br />Milk sugar (Lactose) -&gt; glucose + galactose<br />Maltose -&gt; glucose<br />Starch -&gt; maltose -&gt; glucose<br /><br />Young foals cannot digest sucrose in larger quantities until about 7 months of age. Lactose, which is the natural sugar in milk, is digested well until weaning, and then the production of the lactase enzyme which is required for the cleavage of lactose is gradually reduced. At 2 years of age the activity is so low that large quantities of milk should not be fed. Small amounts of lactose can nevertheless be fed to adult horses. It will pass unchanged to the hind-gut, where it will provide a source of energy for the microbes. Larger amounts will invariably upset digestion and may lead to diarrhoea. <br /><br />A major part of the starch will be broken down to glucose by the enzymes in the small intestine and absorbed. Variation exists however, depending on the type of starch and the amounts fed per meal. More than 95% of the starch in oats and barley is absorbed in the small intestine and about 80% of the starch from maize. Potato starch is much less digestible and will be transported in significant quantities to the hind-gut where it is fermented. When large meals of concentrates are fed, significant amounts of starch reach the hind-gut and undergo fermentation. The energy is absorbed as short-chain fatty acids, but only after a substantial part of the energy is lost as gas and as feed for the micro-organisms. <br /><br />The horse does not produce enzymes which can break down complex, so called structural plant carbohydrates like cellulose, hemicellulose, pectines and pentosanes. These compounds pass through the small intestine, and will first be digested by microbes in the hind-gut. The end products of this fermentation are the short-chain fatty acids: <br /><br />Acetic acid (C2) Propionic acid (C3), Lactic acid (C3, usually formed in smaller quantities) Butyric acid (C4). <br /><br />When the diet contains little or no concentrate, acetic acid will represent a major part of the energy which is absorbed from the gut. Butyric acid will also be used in energy metabolism and to produce tissue fats. In addition to these uses, propionic acid is metabolised to glucose and provides an important component of the horses\' blood glucose. <br /><br />The concentrations of the short-chain fatty acids vary with the feed types and the time after feeding. The ratio between the concentration of these acids in the caecum varies in such a way that high roughage diets will give a high acetate concentration relative to propionate, while high grain diets will favour production of propionate over acetate. In the colon the ratio between the acids is less influenced by the type of feeds given. <br /><br />The acids which are produced lower the pH of the contents in the hind-gut. A pH in the range between 6.6 and 7.5 is maintained by the numerous glands in all of the hind-gut walls which secrete a bicarbonate rich (alkaline) fluid. A diet with little roughage and large proportions of concentrates may ferment too rapidly producing lactic acid and causing the pH in the hind-gut to drop below normal (lactic acid is more acidic than propionate, acetate and butyrate). A low pH in the hind-gut can be detrimental to fibre-digesting microbes that are less tolerant to a low pH than the starch digesting species. In such situations, gas formation is increased, resulting in gas accumulation and possibly colic. <br /><br />Diets containing poor quality roughage with a low nitrogen content can starve the microbes to such an extent that low digestive efficiency may result. Mixed rations with some starchy material therefore also benefits fibre digestion by providing a readily available energy source for the microbes.<br /><br />Ratio between short-chain fatty acids in caecum and colon of animals fed diets with different roughage to concentrate ratios:<br /> </p>\r\n<table style=\"width: 599px; height: 238px;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Hay: Concentrate</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Acetic%</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Propionic%</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Butyric%</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: center;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\" colspan=\"4\">Caecum</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">76.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">14.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">8.0</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">3:2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">70.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">21.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">61.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">26.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">10.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: center;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\" colspan=\"4\">Colon</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">69.5</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">16.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.6</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">3:2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">68.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">15.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">8.8</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">67.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">17.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">9.0</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>','',1,11,'2008-09-09 10:15:04',62,'','2016-03-16 14:54:10',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 10:15:04','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',6,51,'','',1,13313,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'en-GB',''),(611,689,'Karbohydrater','karbohydrater','<p><strong>Karbohydrater (sukker, stivelse, cellulose) </strong></p>\r\n<p>Løselige sukker blir nedbrutt og absorbert i tynntarmen. Enkle sukker (glukose, fruktose) absorberes direkte. Sammensatte sukker brytes ned til enkle sukker og absorberes. <br /><br />Sukrose - glukose + fruktose<br />Laktose - glukose + galaktose<br />Maltose - glukose + glukose<br />Stivelse - maltose - glukose + glukose<br /><br />Unge føll har ikke evnen til å fordøye rørsukker (sukrose). Først ved 7 måneders alder er sukraseaktiviteten i tarmen så høy at sukrose brytes ned i større mengder. Motsatt er det med melkesukker (laktose). Ved 2-3 års alder er laktaseaktiviteten så lav at man må være forsiktig med større mengder melk. Små laktosemengder kan gis voksne hester, da dette vil passere unedbrutt til blindtarmen, og der kunne virke stimulerende på tarmfloraen. Større mengder laktose kan føre til fordøyelsesforstyrrelser (diare). Det aller meste av stivelsen blir ved hjelp av amylaser og maltaser brutt ned til glukose og absorbert i tynntarmen. Avhengig av stivelsestype og mengde pr måltid blir 60-95% av stivelsen fordøyd før chymet når blindtarmen. <br /><br />I tynntarmen absorberes ca 80% av maisstivelse, ca 95% av havrestivelse, mens stivelse fra rå poteter ikke brytes ned så lett og en større del når blindtarmen. Gir en store kraftfôrmengder pr måltid vil større del av stivelsen nå blindtarmen og av mikrobene omdannes til flyktige fettsyrer.</p>\r\n<p><br /><strong><br />Flyktige fettsyrer</strong></p>\r\n<p>I motsetning til sukker og stivelse har kroppen ikke enzymer som kan bryte ned cellulose, hemicellulose, pektiner og pentosaner. Disse passerer derfor uforandret gjennom tynntarmen, og blir i blindtarmen og tykktarmen brutt med av mikrobene. Sluttproduktene av denne mikrobielle nedbrytingen er kortkjedede flyktige fettsyrer; eddiksyre (C2), propionsyre (C3) og smørsyre (C4). Eddiksyre blir ført til forskjellige organ for direkte energiutnytting (via sitronsyresyklus) eller til syntese av fettsyrer (depotfett eller melkefett). <br /><br />På grovfôrrasjoner vil eddiksyre representere en vesentlig del av hestens energitilførsel. Smørsyre brukes som eddiksyra til energi eller til fettsyredanning. Propionsyre kan brukes direkte til energi eller fettsyredanning, men siden dette er en C3 syre kan den gi opphav til glukose. Konsentrasjonen av flyktige fettsyrer i blindtarm og tykktarm varierer avhengig av fôrtype og tid etter fôring. Forholdet mellom de flyktige fettsyrene påvirkes i blindtarmen av forholdet mellom grovfôr og kraftfôr, og av mengden kraftfôr som gis til hvert måltid. Rasjoner med mye grovfôr gir høy andel eddiksyre, mens mye kraftfôr fører til økt andel propionsyre. I tykktarmen er forholdet mellom de flyktige fettsyrene lite påvirket at fôringen. <br /><br />Dersom store mengder lettfordøyelige kullhydrater når blindtarmen fører dette til at andelen eddiksyre går ned, mens propionsyre (eventuelt også melkesyre) går opp samtidig som pH synker. Fall i pH-verdi kan bli særlig sterk dersom hestene får lite grovfôr. Bikarbonat og fosfatbuffer sørger for at pH i blind- og tykktarm under normale forhold holdes mellom 6,6 og 7,5. <br /><br /><em>Tabell 7. Forhold mellom flyktige fettsyrer i blind- og tykktarm ved forskjellig forhold mellom høy og kraftfôr. </em></p>\r\n<table style=\"height: 316px; width: 655px;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\"></td>\r\n<td style=\"text-align: left;\" colspan=\"3\">Forhold mellom flyktige syrer (%)</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Forhold i rasjonen</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Eddiksyre</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Propionsyre</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Smørsyre</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Høy : kraftfôr</td>\r\n<td colspan=\"3\" style=\"text-align: center;\">Innhold i blindtarm</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">1 : 0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">76,2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">14,8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">8,0</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">3 : 2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">70,4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">21,2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7,2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">1 : 4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">61,2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">26,0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">10,2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Høy : kraftfôr</td>\r\n<td colspan=\"3\" style=\"text-align: center;\">Innhold i tykktarm</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">1 : 0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">69,5</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">16,2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7,6</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">3 : 2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">68,2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">15,0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">8,8</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">1 : 4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">67,0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">17,0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">9,0</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>Dersom store mengder lettomsettelig substrat (stivelse, sukker, protein) når de bakre tarmavsnitt kan dette føre til sterk utvikling av tarmfloraen. Resultatet av dette kan bli feilgjæring med gasskollikk eller sterkt fall i pH (pga økt melkesyreproduksjon), ofte forbundet med dårlig etelyst og sekundærvirkninger som bl.a forfangenhet. På den annen side kan tungt fordøyelig fôr (meget trevlerikt grovfôr) med lavt nitrogeninnhold føre til en \"utsulting\" av tarmfloraen og dermed nedsatt mikrobiell aktivitet.</p>\r\n<div style=\"position: absolute; left: 0px; top: 20px; width: 100px; height: 100px;\">&nbsp;</div>\r\n<div style=\"position: absolute; left: 0px; top: 20px; width: 100px; height: 100px;\">&nbsp;</div>\r\n<div style=\"position: absolute; left: 0px; top: 20px; width: 100px; height: 100px;\">&nbsp;</div>\r\n<div style=\"position: absolute; left: 0px; top: 20px; width: 100px; height: 100px;\">&nbsp;</div>\r\n<div style=\"position: absolute; left: 0px; top: 20px; width: 100px; height: 100px;\">&nbsp;</div>','',1,11,'2008-09-09 10:15:04',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 10:15:04','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,53,'Karbohydrater for hest','Unge føll har ikke evnen til å fordøye rørsukker (sukrose). Først ved 7 måneders alder er sukraseaktiviteten i tarmen så høy at sukrose brytes ned i større mengder. Motsatt er det med melkesukker (laktose). Ved 2-3 års alder er laktaseaktiviteten så lav at man må være forsiktig med større mengder melk. Små laktosemengder kan gis voksne hester, da dette vil passere unedbrutt til blindtarmen, og der kunne virke stimulerende på tarmfloraen. Større mengder laktose kan føre til fordøyelsesforstyrrelser (diare). Det aller meste av stivelsen blir ved hjelp av amylaser og maltaser brutt ned til glukose og absorbert i tynntarmen. Avhengig av stivelsestype og mengde pr måltid blir 60-95% av stivelsen fordøyd før chymet når blindtarmen.',1,13963,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(612,690,'Kolhydrater i hästen','kolhydrater52697','Kolhydrater (socker, stärkelse, cellulosa) - Lösligt socker bryts ner och absorberas i tunntarmen. Vissa socker (glukos, fruktos) absorberas direkt. Sammansatt socker bryts ner till enkelt socker och absorberas. <br /> \r\n<ul>\r\n<li>Sukros -&gt; glukos + fruktos. </li>\r\n<li>Laktos -&gt; glukos + galaktos. </li>\r\n<li>Maltos -&gt; glukos + glukos. </li>\r\n<li>Stärkelse -&gt; maltos -&gt; glukos + glukos.</li>\r\n</ul>\r\n<strong>Unga föl</strong> kan inte bryta ner rörsocker (sukros). Först vid 7 månaders ålder är sukrasaktiviteten i tarmen så hög att sukros bryts ner i stora mängder. Tvärtemot är det med mjölksocker (laktos). Vid 2 - 3 års ålder är laktasaktiviteten så låg, att man måste vara försiktig med att ge större mängder mjölk. <br /><br />Små laktosmängder kan ges till vuxna hästar. Det passerar då till blindtarmen utan att brytas ner och kan där stimulera tarmfloran. Stora mängder laktos kan medföra magbesvär (diarré). Den största delen av stärkelsen bryts ner med hjälp av amylaser och maltaser till glukos och absorberas i tunntarmen. Beroende på stärkelsestyp och mängd per måltid bryts 60-95 % av stärkelsen ner innan chymet kommer till blindtarmen. I tunntarmen absorberas ca 95% av havrestärkelse, medan stärkelse från majs, korn och rå potatis inte bryts så lätt ner och en större del når blindtarmen. <br /><br />Om man ger stora givor kraftfoder varje måltid kommer en större del av stärkelsen att nå blindtarmen och omvandlas av mikroberna till flyktiga fettsyror. Till skillnad från socker och stärkelse har kroppen inga enzymer som kan bryta ner cellulosa, pektiner och pentosaner. Dessa kommer därför att passera oförändrat genom tunntarmen, och bryts ner i blindtarmen och tjocktarmen av mikroberna. Slutprodukten av denna mikrobiella nedbrytning är kortkedjade flyktiga fettsyror: ättiksyra (C2); propionsyra (C3) och smörsyra (C4). Ättiksyra förs ut till olika organ för direkt energiutnyttjande (via citronsyrasyklus) eller till syntes av fettsyror (depotfett eller mjölkfett) I grovfoderransoner utgör ättiksyra en väsentlig del av hästens energitillgång. Smörsyra används som ättiksyra till energi eller till fettsyre-produktion.Propionsyra kan användas direkt till energi eller till fettsyreproduktion, men då detta är en C3 syra kan den ge upphov till glukos. <br /><br />Koncentrationen av flyktiga fettsyror i blindtarm och tjocktarm varierar beroende på fodertyp och tidpunkt efter fodring. Förhållandet mellan dom flyktiga fettsyrorna påverkas i blindtarmen av förhållandet mellan grovfoder och kraftfoder, och mängden kraftfoder som ges varje måltid. Ransoner med mycket grovfoder ger hög andel ättiksyra, medan mycket kraftfoder leder till ökad halt av propionsyra. I tjocktarmen är inte förhållandet mellan dom flyktiga fettsyrorna så mycket påverkad av fodringen. Om stora mängder lätt nedbrytbara kolhydrater kommer till blindtarmen medför detta att andelen ättiksyra sjunker, medan propionsyran (eventuellt också mjölksyran) går upp på samma gång som pH sjunker. pH värdet kan sjunka extra mycket om hästarna får litet grovfoder. Bikarbonat och fosfat buffert gör att pH-värdet i blind- och tjocktarm ligger till mellan 6.6 - 7.0 under normala förhållanden.<br /><br />Tabell 7. Förhållanden mellan fettsyror i blind- och tjocktarm vid olika förhållanden mellan hö och kraftfoder. <br /> \r\n<table style=\"height: 238px;\" border=\"0\" width=\"599\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Hö : Kraftfoder</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Ättiksyra%</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Propionsyra%</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Smörsyra%</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: center;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\" colspan=\"4\"><br /> Innehåll i blindtarmen</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">76.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">14.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">8.0</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">3:2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">70.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">21.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">61.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">26.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">10.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: center;\">\r\n<td colspan=\"4\" style=\"text-align: left;\">Innehåll i tjocktarmen</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">69.5</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">16.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.6</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">3:2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">68.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">15.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">8.8</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">67.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">17.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">9.0</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br />Om stora mängder substrat (stärkelse, socker, protein) når fram till dom bakre tarmavsnitten kan detta medföra en stark utveckling av tarmfloran. Resultaten av detta kan bli feljäsning och gaskolik eller stark sänkning av pH-värdet (p.g.a. ökad mjölksyreproduktion), ofta i samband med dålig aptit och sekundärverkningar av bl.a. fång. Å andra sidan kan svårt nedbrytbart foder (mycket fiberrikt grovfoder) med lågt nitrogeninnehåll medföra en \"ursvältning\" av tarmfloran och därmed nedsatt mikrobiell aktivitet.','',-2,11,'2008-09-09 10:15:04',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 10:15:04','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,6,'','',1,11441,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(613,691,'Kolhydrater i hästen','kolhydrater50479','<p>Kolhydrater (socker, stärkelse, cellulosa) - Lösligt socker bryts ner och absorberas i tunntarmen. Vissa socker (glukos, fruktos) absorberas direkt. Sammansatt socker bryts ner till enkelt socker och absorberas. </p>\r\n<ul>\r\n<li>Sukros -&gt; glukos + fruktos.</li>\r\n<li>Laktos -&gt; glukos + galaktos.</li>\r\n<li>Maltos -&gt; glukos + glukos.</li>\r\n<li>Stärkelse -&gt; maltos -&gt; glukos + glukos.</li>\r\n</ul>\r\n<p><strong>Unga föl</strong> kan inte bryta ner rörsocker (sukros). Först vid 7 månaders ålder är sukrasaktiviteten i tarmen så hög att sukros bryts ner i stora mängder. Tvärtemot är det med mjölksocker (laktos). Vid 2 - 3 års ålder är laktasaktiviteten så låg, att man måste vara försiktig med att ge större mängder mjölk. <br /><br />Små laktosmängder kan ges till vuxna hästar. Det passerar då till blindtarmen utan att brytas ner och kan där stimulera tarmfloran. Stora mängder laktos kan medföra magbesvär (diarré). Den största delen av stärkelsen bryts ner med hjälp av amylaser och maltaser till glukos och absorberas i tunntarmen. Beroende på stärkelsestyp och mängd per måltid bryts 60-95 % av stärkelsen ner innan chymet kommer till blindtarmen. I tunntarmen absorberas ca 95% av havrestärkelse, medan stärkelse från majs, korn och rå potatis inte bryts så lätt ner och en större del når blindtarmen. <br /><br />Om man ger stora givor kraftfoder varje måltid kommer en större del av stärkelsen att nå blindtarmen och omvandlas av mikroberna till flyktiga fettsyror. Till skillnad från socker och stärkelse har kroppen inga enzymer som kan bryta ner cellulosa, pektiner och pentosaner. Dessa kommer därför att passera oförändrat genom tunntarmen, och bryts ner i blindtarmen och tjocktarmen av mikroberna. Slutprodukten av denna mikrobiella nedbrytning är kortkedjade flyktiga fettsyror: ättiksyra (C2); propionsyra (C3) och smörsyra (C4). Ättiksyra förs ut till olika organ för direkt energiutnyttjande (via citronsyrasyklus) eller till syntes av fettsyror (depotfett eller mjölkfett) I grovfoderransoner utgör ättiksyra en väsentlig del av hästens energitillgång. Smörsyra används som ättiksyra till energi eller till fettsyre-produktion.Propionsyra kan användas direkt till energi eller till fettsyreproduktion, men då detta är en C3 syra kan den ge upphov till glukos. <br /><br />Koncentrationen av flyktiga fettsyror i blindtarm och tjocktarm varierar beroende på fodertyp och tidpunkt efter fodring. Förhållandet mellan dom flyktiga fettsyrorna påverkas i blindtarmen av förhållandet mellan grovfoder och kraftfoder, och mängden kraftfoder som ges varje måltid. Ransoner med mycket grovfoder ger hög andel ättiksyra, medan mycket kraftfoder leder till ökad halt av propionsyra. I tjocktarmen är inte förhållandet mellan dom flyktiga fettsyrorna så mycket påverkad av fodringen. Om stora mängder lätt nedbrytbara kolhydrater kommer till blindtarmen medför detta att andelen ättiksyra sjunker, medan propionsyran (eventuellt också mjölksyran) går upp på samma gång som pH sjunker. pH värdet kan sjunka extra mycket om hästarna får litet grovfoder. Bikarbonat och fosfat buffert gör att pH-värdet i blind- och tjocktarm ligger till mellan 6.6 - 7.0 under normala förhållanden.<br /><br />Tabell 7. Förhållanden mellan fettsyror i blind- och tjocktarm vid olika förhållanden mellan hö och kraftfoder. </p>\r\n<table style=\"height: 238px; width: 599px;\" border=\"0\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Hö : Kraftfoder</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Ättiksyra%</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Propionsyra%</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Smörsyra%</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: center;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\" colspan=\"4\"><br /> Innehåll i blindtarmen</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">76.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">14.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">8.0</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">3:2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">70.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">21.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">61.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">26.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">10.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: center;\">\r\n<td colspan=\"4\" style=\"text-align: left;\">Innehåll i tjocktarmen</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">69.5</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">16.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.6</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">3:2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">68.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">15.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">8.8</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1:4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">67.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">17.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">9.0</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><br />Om stora mängder substrat (stärkelse, socker, protein) når fram till dom bakre tarmavsnitten kan detta medföra en stark utveckling av tarmfloran. Resultaten av detta kan bli feljäsning och gaskolik eller stark sänkning av pH-värdet (p.g.a. ökad mjölksyreproduktion), ofta i samband med dålig aptit och sekundärverkningar av bl.a. fång. Å andra sidan kan svårt nedbrytbart foder (mycket fiberrikt grovfoder) med lågt nitrogeninnehåll medföra en \"ursvältning\" av tarmfloran och därmed nedsatt mikrobiell aktivitet.</p>','',1,11,'2008-09-09 10:15:04',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 10:15:04','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,55,'kolhydrater i häst, häst och kolhydrater','Kolhydrater (socker, stärkelse, cellulosa) - Lösligt socker bryts ner och absorberas i tunntarmen. Vissa socker (glukos, fruktos) absorberas direkt. Sammansatt socker bryts ner till enkelt socker och absorberas.',1,14193,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(614,692,'Mineraler i hesten','mineraler7086','<p>Karakteristisk for mineralernes funktion og virkemåde er den komplekse vekselvirkning, der er mellem dem. Overdosering af et mineral kan således betyde nedsat udnyttelse og mangel på et andet mineral. Det ses f.eks. for mineralerne calcium (Ca) og fosfor (P). Tilføres der for meget fosfor, kan det medføre Ca-mangel på trods af, at hesten med foderet tilføres rigelige mængder Ca. Det skyldes, at P i overskud hæmmer optagelsen af Ca. En sådan ubalance i mineraltilførslen kan have lige så stor betydning som en aktuel mangel.</p>\r\n<p>Mineralerne inddeles i makromineraler og mikromineraler. I foderrationen måles makromineralerne i g, og mikromineralerne måles i mg.</p>\r\n<p><em>Tabel 1.5 Mineralernes inddeling i makro- og mikromineraler</em>.</p>\r\n<center> \r\n<table border=\"1\" bordercolor=\"#000000\" cellpadding=\"8\" cellspacing=\"2\" width=\"623\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td colspan=\"2\" bgcolor=\"#ffffff\" valign=\"top\" width=\"50%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p align=\"center\"><span style=\"font-size: 8pt;\">Makromineral </span></p>\r\n</td>\r\n<td colspan=\"2\" bgcolor=\"#ffffff\" valign=\"top\" width=\"50%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p align=\"center\"><span style=\"font-size: 8pt;\">Mikromineral </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">Calcium </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">(Ca) </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">Kobber </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">(Cu) </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">Fosfor </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">(P) </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">Selen </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">(Se) </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">Magnesium </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">(Mg) </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">Jern </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">(Fe) </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">Kalium </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">(K) </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">Zink </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">(Zn) </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">Natrium </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">(Na) </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">Mangan </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">(Mn) </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">Klor </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">(Cl) </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">Jod </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">(I) </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">Svovl </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">(S) </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">Kobolt </span></p>\r\n</td>\r\n<td valign=\"top\" width=\"25%\"><span style=\"font-size: 8pt;\"> </span>\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt;\">(Co) </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n</center>\r\n<p>Hestens foderration skal indeholde større mængde makromineraler end mikromineraler.</p>\r\n<p>Hesten har kun behov for mikromineraler i meget små mængder. Da nogle af mikromineralerne (f.eks. selen) samtidig er giftige ved overdosering, bør man være kritisk ved tildeling af mikromineraler.</p>','',1,11,'2008-09-09 11:55:12',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 11:55:12','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,36,'','',1,43417,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(616,694,'Minéraux','mineraler27246','<p><strong>Sodium et chlorure</strong></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><strong><span class=\"hps\">Sodium</span> <span class=\"hps\">et</span> <span class=\"hps\">chlorure</span></strong> <span class=\"hps\">sont sécrétés</span> <span class=\"hps\">de manière intensive</span> <span class=\"hps\">dans le tube digestif</span> <span class=\"hps alt-edited\">avec la salive</span><span>,</span> <span class=\"hps\">le suc pancréatique</span>, <span class=\"hps\">et les sécrétions</span> <span class=\"hps\">intestinales.</span> <span class=\"hps\">Jusqu\'à 99</span><span>% de la teneur</span> <span class=\"hps\">de ces minéraux</span> <span class=\"hps alt-edited\">est absorbée dans</span> <span class=\"alt-edited\">le gros intestin</span><span>.</span> <span class=\"hps\">L\'intestin</span> <span class=\"hps\">est pas un organe</span> <span class=\"hps\">excréteur.</span> <span class=\"hps\">Tout excédent</span> <span class=\"hps alt-edited\">alimentaire en</span> <span class=\"hps alt-edited\">sodium et en chlorure</span> <span class=\"hps\">est</span> <span class=\"hps alt-edited\">plutôt</span> <span class=\"hps\">excrété dans l\'urine</span>. <span class=\"hps alt-edited\">Le potassium alimentaire</span> <span class=\"hps\">traverse</span> <span class=\"hps\">la paroi intestinale</span> <span class=\"hps\">de l\'intestin grêle</span> <span class=\"hps atn\">(</span><span>65-70%</span>). <span class=\"hps\">Dans le gros intestin</span><span>, le potassium</span> <span class=\"hps\">peut</span> <span class=\"hps\">aussi</span> <span class=\"hps\">être</span> <span class=\"hps\">absorbé par</span> <span class=\"hps\">le contenu des intestins</span> <span class=\"hps\">et</span> <span class=\"hps alt-edited\">sécrété</span> <span class=\"hps alt-edited\">du sang vers</span> <span class=\"hps alt-edited\">le contenu intestinal</span>.</span></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">&nbsp;</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">Le <strong>calcium</strong> est absorbé</span> <span class=\"hps\">dans l\'intestin grêle</span>. <span class=\"hps\">L\'efficacité</span> <span class=\"hps\">du processus</span> <span class=\"hps\">d\'absorption</span> <span class=\"hps alt-edited\">est régulé selon</span> <span class=\"hps\">les</span> <span class=\"hps\">besoins corporels</span> <span class=\"hps alt-edited\">en calcium</span>. <span class=\"hps\">L\'absorption est</span> <span class=\"hps\">élevée</span> <span class=\"hps\">lorsque les pertes</span> <span class=\"hps alt-edited\">en calcium</span> <span class=\"hps alt-edited\">sont accrues</span><span>, comme</span> <span class=\"hps\">pendant l\'allaitement</span>, <span class=\"hps\">ou quand</span> <span class=\"hps\">la minéralisation osseuse</span> <span class=\"hps\">nécessite</span> <span class=\"hps\">de grandes quantités de</span> <span class=\"hps\">calcium</span> <span class=\"hps\">chez les jeunes</span> <span class=\"hps\">chevaux en croissance</span><span>.</span> <span class=\"hps\">L\'absorption du calcium</span> <span class=\"hps\">est stimulée par</span> <span class=\"hps\">la vitamine D et</span> <span class=\"hps alt-edited\">altérée par</span> <span class=\"hps\">la carence en vitamine</span> <span class=\"hps\">D</span><span>.</span></span></p>\r\n<p><strong>&nbsp;</strong></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps alt-edited\">Le métabolisme</span> <span class=\"hps\">de <strong>magnésium</strong> est</span> <span class=\"hps\">beaucoup moins</span> <span class=\"hps\">étroitement contrôlée</span> <span class=\"hps alt-edited\">que</span> <span class=\"hps alt-edited\">celui du calcium.</span> <span class=\"hps\">Le magnésium</span> <span class=\"hps\">est absorbé</span> <span class=\"hps\">plus ou moins</span> <span class=\"hps alt-edited\">proportionnellement</span> <span class=\"hps\">à</span> <span class=\"hps\">la teneur en magnésium</span> <span class=\"hps\">dans l\'alimentation.</span> <span class=\"hps alt-edited\">Le surplus</span> <span class=\"hps\">de magnésium</span> <span class=\"hps\">est excrété</span> <span class=\"hps\">par l\'urine</span>.</span></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">&nbsp;</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">Le <strong>phosphore</strong></span> <span class=\"hps alt-edited\">est sécrété dans le</span> <span class=\"hps\">tractus</span> <span class=\"hps\">digestif</span> <span class=\"hps alt-edited\">avec la salive</span> <span class=\"hps alt-edited\">et autres</span> <span class=\"hps\">sucs digestifs</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Dans</span> <span class=\"hps alt-edited\">les rations riches</span> <span class=\"hps alt-edited\">en</span> <span class=\"hps alt-edited\">fourrages</span> <span class=\"hps\">la sécrétion de</span> <span class=\"hps\">phosphore avec</span> <span class=\"hps\">les</span> <span class=\"hps\">sucs digestifs</span> <span class=\"hps\">peut dépasser</span> <span class=\"hps\">l\'apport alimentaire en</span> <span class=\"hps\">phosphore.</span> <span class=\"hps\">Dans de tels</span> <span class=\"hps\">cas, c\'</span><span class=\"hps\">est d\'abord dans</span> <span class=\"alt-edited\">le gros intestin</span> <span class=\"hps alt-edited\">qu\'il y aura</span> <span class=\"hps\">absorption nette</span> <span class=\"hps\">de phosphore</span>. <span class=\"hps\">Dans</span> <span class=\"hps alt-edited\">les rations</span> <span class=\"hps\">pauvres en fibres</span><span>,</span> <span class=\"hps alt-edited\">la perte</span> <span class=\"hps\">de sécrétion</span> <span class=\"hps\">de</span> <span class=\"hps\">phosphore</span> <span class=\"hps\">dans l\'intestin</span> <span class=\"hps alt-edited\">est plus faible,</span> <span class=\"hps\">et</span> <span class=\"hps\">l\'absorption nette</span> <span class=\"hps\">a lieu dans</span> <span class=\"hps\">l\'intestin grêle.</span> <span class=\"hps\">Le calcium est absorbé</span> <span class=\"hps\">seulement</span> <span class=\"hps\">dans l\'intestin grêle</span><span>,</span> <span class=\"hps\">tandis que</span> <span class=\"hps\">le phosphore</span> <span class=\"hps alt-edited\">peut être absorbé</span> <span class=\"hps\">à la fois</span> <span class=\"hps\">dans l\'intestin grêle</span> <span class=\"hps\">et</span> <span class=\"alt-edited\">le gros intestin</span><span>.</span> Une teneur en <span class=\"hps\">phosphore</span> <span class=\"hps\">trop</span> <span class=\"hps\">élevée</span> <span class=\"hps\">par rapport à celle du</span><span class=\"hps\"> calcium</span> <span class=\"hps\">peut réduire</span> <span class=\"hps\">l\'absorption du calcium</span> <span class=\"hps\">dans l\'intestin grêle</span>, <span class=\"hps\">et ainsi provoquer</span> <span class=\"hps\">une carence <span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">secondaire</span></span> en calcium</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Le phosphore est</span> <span class=\"hps\">moins influencé</span> <span class=\"hps\">par la teneur en</span> <span class=\"hps\">calcium</span> <span class=\"hps\">du régime alimentaire.</span></span></p>','',1,11,'2008-09-09 11:55:12',62,'','2015-07-29 06:37:05',81,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 11:55:12','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',15,32,'','',1,43089,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(618,696,'Mineraler i hesten','mineraler28411','<p><strong>Natrium och klor</strong> <br /><br />Natrium og klor som kommer till dom bakre tarmavsnitten blir till stor del absorberat: vid marginal tillförsel upp emot 99%. Det kalium som tillförs via fodret passerar till stor grad tarmväggen alternativt i tunntarmen (ca 65-70%). I tjocktarmen kan kalium både absorberas och avskiljas.</p>\r\n<p><strong>Kalsium, fosfor, magnesium</strong></p>\r\n<p>Uavhengig av tilført mengde blir ca 60-70% av kalsium absorbert i tynntarmen. Kalsium kan passere fra blod til tykktarm og skilles ut med gjødsla. Dersom tilførselen er svært stor kan det også bli en forhøyet utskilling med urin. Absorpsjon og utskilling av magnesium er stort sett samme som for kalsium. Store fosformengder kommer inn i tarmen med fordøyelses-væskene. På grovfôrrike rasjoner er tilførselen via for-døyelsesvæskene større enn absorpsjonen slik at det først i tykktarmen blir en nettoabsorpsjon av fosfor.</p>\r\n<p>Består rasjonen hovedsaklig av trevlefattige fôrmidler vil en derimot pga mindre utskilling av fordøyelsesvæsker kunne få en netto-absorpsjon alt i tynntarmen. Da kalsium hovedsaklig absorberes i tynntarmen, mens fosfor absorberes både i tynntarm og tykktarm, vil for høyt innhold av fosfor i stor grad kunne ha negativ innvirkning på absorpsjonen av kalsium. Høyt innhold av kalsium vil i mindre grad kunne påvirke absorpsjonen av fosfor.</p>','',1,11,'2008-09-09 11:55:12',62,'','2015-01-10 09:08:02',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 11:55:12','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',13,37,'mineraler i hest, natrium, klor','Natrium og klor som kommer till dom bakre tarmavsnitten blir till stor del absorberat: vid marginal tillförsel upp emot 99%. Det kalium som tillförs via fodret passerar till stor grad tarmväggen alternativt i tunntarmen (ca 65-70%). I tjocktarmen kan kalium både absorberas och avskiljas.',1,43327,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(619,697,'Mineraler i hästen','mineraler62692','<p><strong>Natrium och klor</strong></p>\r\n<p>Natrium och klor som kommer till dom bakre tarmavsnitten blir till stor del absorberat: vid marginal tillförsel upp emot 99%. Det kalium som tillförs via fodret passerar till stor grad tarmväggen alternativt i tunntarmen (ca 65-70%). I tjocktarmen kan kalium både absorberas och urskiljas. <br /><br /><strong>Kalcium, fosfor, magnesium.</strong></p>\r\n<p>Oberoende av mängd man tillsätter blir ca 60 - 70% av kalcium absorberat i tunntarmen. Kalcium kan passera från blod till tjocktarm och skiljas ut med träcket. Om tillförseln är väldigt stor kan urskiljningen via urinen öka. Absorbtion och urskiljning av magnesium är i stort sätt samma som för kalcium. Stora fosformängder kommer in i tarmen med fodersmältningsvätskorna. I grovfoderrika ransoner är tillförseln via fodersmältningsvätskorna större än absorbtionen så att det först i tjocktarmen blir en nettoabsorbtion av fosfor. Om ransonen huvudsakligen består av fiberfattiga fodermedel får man däremot p.g.a. mindre utsöndring av fodersmältningsvätskor en nettoabsorbtion redan i tunntarmen. Då kalcium huvudsakligen absorberas i tunntarmen, medan fosfor absorberas både i tunntarm och tjocktarm, kommer för högt innehåll av fosfor till stor del att ha negativ påverkan på absorbering av kalcium. Högt innehåll av kalcium kommer i mindre grad att kunna påverka absorbering av fosfor</p>','',-2,11,'2008-09-09 11:55:12',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 11:55:12','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,4,'','',1,41496,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(620,698,'Mineraler i hästen','mineraler10192','<p><strong>Natrium och klor</strong></p>\r\n<p>Natrium och klor som kommer till dom bakre tarmavsnitten blir till stor del absorberat: vid marginal tillförsel upp emot 99%. Det kalium som tillförs via fodret passerar till stor grad tarmväggen alternativt i tunntarmen (ca 65-70%). I tjocktarmen kan kalium både absorberas och urskiljas. <br /><br /><strong>Kalcium, fosfor, magnesium.</strong></p>\r\n<p>Oberoende av mängd man tillsätter blir ca 60 - 70% av kalcium absorberat i tunntarmen. Kalcium kan passera från blod till tjocktarm och skiljas ut med träcket. Om tillförseln är väldigt stor kan urskiljningen via urinen öka. Absorbtion och urskiljning av magnesium är i stort sätt samma som för kalcium. Stora fosformängder kommer in i tarmen med fodersmältningsvätskorna. I grovfoderrika ransoner är tillförseln via fodersmältningsvätskorna större än absorbtionen så att det först i tjocktarmen blir en nettoabsorbtion av fosfor. Om ransonen huvudsakligen består av fiberfattiga fodermedel får man däremot p.g.a. mindre utsöndring av fodersmältningsvätskor en nettoabsorbtion redan i tunntarmen. Då kalcium huvudsakligen absorberas i tunntarmen, medan fosfor absorberas både i tunntarm och tjocktarm, kommer för högt innehåll av fosfor till stor del att ha negativ påverkan på absorbering av kalcium. Högt innehåll av kalcium kommer i mindre grad att kunna påverka absorbering av fosfor</p>','',1,11,'2008-09-09 11:55:12',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 11:55:12','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,29,'mineraler i häst, mineralbehov för häst','Natrium och klor\r\n\r\nNatrium och klor som kommer till dom bakre tarmavsnitten blir till stor del absorberat: vid marginal tillförsel upp emot 99%. Det kalium som tillförs via fodret passerar till stor grad tarmväggen alternativt i tunntarmen (ca 65-70%). I tjocktarmen kan kalium både absorberas och urskiljas.\r\n\r\nKalcium, fosfor, magnesium.\r\n\r\nOberoende av mängd man tillsätter blir ca 60 - 70% av kalcium absorberat i tunntarmen. Kalcium kan passera från blod till tjocktarm och skiljas ut med träcket. Om tillförseln är väldigt stor kan urskiljningen via urinen öka. Absorbtion och urskiljning av magnesium är i stort sätt samma som för kalcium. Stora fosformängder kommer in i tarmen med fodersmältningsvätskorna. I grovfoderrika ransoner är tillförseln via',1,43741,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(621,699,'Forskning','forskning','<p><br /><img src=\"images/stories/pchimages/cavepainting2.png\" alt=\"cavepainting2\" width=\"150\" height=\"125\" /> <img alt=\"eng_fullblod\" src=\"images/stories/pchimages/eng_fullblod.png\" width=\"150\" height=\"125\" /><br />Den moderna hästen har mycket gemensamt med den urgamla hästen. Dess anatomi och matsmältning är mycket funktionell. Modern forskning bygger vidare på gammal väletablerad kunskap men med hjälp av modern teknik kan man nu bättre kartlägga och dokumentera processerna i hästens matsmältningssystem.</p>\r\n<p><img src=\"images/stories/pchimages/911 dag A.jpg\" alt=\"911 dag A\" width=\"75\" height=\"100\" /> <img src=\"images/stories/pchimages/912 knut hove.jpg\" alt=\"912 knut hove\" width=\"75\" height=\"100\" /></p>\r\n<p><span class=\"h1\">For udviklingen af det faglige indhold badved programmet og information står de internationalt kendte forskere Professor Knut Hove og Dag Austbo fra Norges Landbohøjskole. </span></p>','',1,11,'2008-09-09 12:21:21',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:21:21','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,66,'','',1,68021,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(623,701,'Research on horses','haestforskning31573','<p><br /><img alt=\"cavepainting2\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/cavepainting2.png\" width=\"150\" height=\"125\" /> <img alt=\"eng_fullblod\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/eng_fullblod.png\" width=\"150\" height=\"125\" /></p>\r\n<p><span id=\"result_box\" lang=\"en\"><span>The modern horse has much in common with the old horse. </span><span>Its anatomy and digestive system is very functional. </span><span>Modern  research builds on the old well-established knowledge but with the help  of modern technology you can now better identify and document the  processes in the horse\'s digestive system.</span></span></p>\r\n<p><img alt=\"911 dag A\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/911 dag A.jpg\" width=\"75\" height=\"100\" /></p>\r\n<p><strong>Dag Austbø. </strong>Professor in animal nutrition with horses  as a speciality.    Dag has been an active researcher in horse nutrition  during the last 20 years,    and teaches horse nutrition at the  Norwegian life science university. He is    a member of the \"Horse  nutrition group\" in the European Association for Animal    Production  (EAAP), and has a broad international network.</p>','',1,11,'2008-09-09 12:21:21',62,'','2015-01-08 16:01:53',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:21:21','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,71,'','',1,67986,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(625,703,'Hester og forskning','hester-og-forskning','<p><br /><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/cavepainting2.png\" alt=\"cavepainting2\" width=\"150\" height=\"125\" /> <img alt=\"eng_fullblod\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/eng_fullblod.png\" width=\"150\" height=\"125\" /></p>\r\n<p><span id=\"result_box\" lang=\"no\"><span>Den moderne hesten har mye til felles med den gamle hesten. </span><span>Dets anatomi og fordøyelsessystemet er svært funksjonell. </span><span>Moderne  forskning bygger på den gamle veletablerte kunnskap, men med hjelp av  moderne teknologi kan nå bli lettere å identifisere og dokumentere  prosesser i hestens fordøyelsessystem.</span></span></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/912 knut hove.jpg\" alt=\"912 knut hove\" width=\"75\" height=\"100\" /> <img src=\"images-joomla/stories/pchimages/911 dag A.jpg\" alt=\"911 dag A\" width=\"75\" height=\"100\" /></p>\r\n<p>Bak utviklingen av PC-Horse og dets faglige innhold står de internasjonalt kjente forskerne Knut Hove og Dag Austbø.</p>','',1,11,'2008-09-09 12:21:21',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:21:21','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,67,'','',1,68007,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(626,704,'Hästforskning','haestforskning85913','<p><br /><img alt=\"cavepainting2\" src=\"images/stories/pchimages/cavepainting2.png\" width=\"150\" height=\"125\" /> <img alt=\"eng_fullblod\" src=\"images/stories/pchimages/eng_fullblod.png\" width=\"150\" height=\"125\" /></p>\r\n<p>Den moderna hästen har mycket gemensamt med den urgamla hästen. Dess anatomi och matsmältning är mycket funktionell. Modern forskning bygger vidare på gammal väletablerad kunskap men med hjälp av modern teknik kan man nu bättre kartlägga och dokumentera processerna i hästens matsmältningssystem.</p>\r\n<p><img alt=\"911 dag A\" src=\"images/stories/pchimages/911 dag A.jpg\" width=\"75\" height=\"100\" /></p>\r\n<p>Dr Dag Austbø är en av forskarna bakom PC-Horse och leder ett världsledande team kring utforskning av den moderna hästens matsmältning- och näringsupptag vid Universitetet för miljö- och biovetenskap.</p>','',-2,11,'2008-09-09 12:21:21',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:21:21','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,8,'','',1,67884,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(627,705,'Hästforskning','haestforskning14700','<p><br /><img alt=\"cavepainting2\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/cavepainting2.png\" height=\"125\" width=\"150\" /> <img alt=\"eng_fullblod\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/eng_fullblod.png\" height=\"125\" width=\"150\" /></p>\r\n<p>Den moderna hästen har mycket gemensamt med den urgamla hästen. Dess anatomi och matsmältning är mycket funktionell. Modern forskning bygger vidare på gammal väletablerad kunskap men med hjälp av modern teknik kan man nu bättre kartlägga och dokumentera processerna i hästens matsmältningssystem.</p>\r\n<p><img alt=\"911 dag A\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/911 dag A.jpg\" height=\"100\" width=\"75\" /></p>\r\n<p>Dr Dag Austbø är en av forskarna bakom PC-Horse och leder ett världsledande team kring utforskning av den moderna hästens matsmältning- och näringsupptag vid Universitetet för miljö- och biovetenskap.</p>','',1,11,'2008-09-09 12:21:21',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:21:21','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,65,'hästens matsmältning, hästens historia','Den moderna hästen har mycket gemensamt med den urgamla hästen. Dess anatomi och matsmältning är mycket funktionell. Modern forskning bygger vidare på gammal väletablerad kunskap men med hjälp av modern teknik kan man nu bättre kartlägga och dokumentera processerna i hästens matsmältningssystem.',1,68195,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(628,706,'Maven','maven','<p>Hvor spiserøret kommer ind i maven, sidder der en kraftig lukkemuskel, som bevirker, at hesten ikke kan kaste op. Hvis hesten foræder sig, kan der som følge af en fejlgæring opstå en gasudvikling i maven, og der er risiko for, at mavesækken springer.</p>\r\n<p>Mavesækken består af kraftige muskler, der ælter foderet sammen med mavesaften. Hestens mave er ret lille (ca. 15-20 liter) og er indrettet til hyppig foderoptagelse i små mængder. Når hesten er på græs, æder den små mængder ad gangen. Til gengæld æder den ofte, og maven er derfor sjældent helt tom, selvom foderet kun opholder sig kort tid i maven, typisk mellem 30 og 45 minutter. Disse forhold må man tage højde for, når hesten fodres på stald.</p>\r\n<p><em>Tabel 1.2 Tyggetid og spytproduktion ved forskellige foderrationer. Tyggetiden (den fysiske bearbejdning af foderet) er afhængig af foderets konsistens og struktur. Kilde: Meyer, Pferdefütterung 1996</em>.</p>\r\n<center>\r\n<table border=\"1\" width=\"100%\" cellpadding=\"8\" cellspacing=\"2\" bordercolor=\"#000000\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td colspan=\"4\" bgcolor=\"#ffffff\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p style=\"text-align: center;\">Tyggetid i min. pr. kg foder</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td bgcolor=\"#ffffff\" width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>Fodertype</p>\r\n</td>\r\n<td bgcolor=\"#ffffff\" width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>Store heste</p>\r\n</td>\r\n<td bgcolor=\"#ffffff\" width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>Ponyer</p>\r\n</td>\r\n<td bgcolor=\"#ffffff\" width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>Mængde spyt pr. kg foder</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>Hø</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>40</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>80</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>3-4 kg</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>Halm</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>50</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>100</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\"></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>Havre (helt eller valset)</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>20</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>40</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\"></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>Pelleteret foder</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>10</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>30</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\"></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>Kraftfoder (fint formalet)</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>20</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>35</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>1 kg</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>Grøntfoder</p>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\"></td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\"></td>\r\n<td width=\"25%\" valign=\"top\" style=\"text-align: left;\">\r\n<p>1 kg</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p style=\"text-align: left;\">Fordøjelsen fungerer bedst, når maven er 2/3 fuld. Fyldes maven mere end dette, åbner afgangen til tyndtarmen, og foderets opholdstid i maven og tilblandingen af mavesaft bliver mindre, hvilket betyder, at udnyttelsen af foderet falder. Alt for store mængder kraftfoder givet på én gang vil overfylde mavesækken og derfor passere for hurtigt. Dette giver fordøjelsesproblemer og risiko for tarminfektioner, fordi mavesaften ikke bliver blandet ordentligt med foderet, og syren i mavesaften kan således ikke nå at dræbe bakterier m.v.</p>\r\n</center>','',1,11,'2008-09-09 12:44:08',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:44:08','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,90,'','',1,13096,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(630,708,'L\'estomac','the-stomach-of-the-horse','<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">L\'estomac est</span> <span class=\"hps\">adapté</span> <span class=\"hps\">à</span> <span class=\"hps atn\">une prise d\'</span><span>alimentation continue</span><span>, et a un</span> <span class=\"hps\">volume relativement faible</span> <span class=\"hps atn\">(</span><span>15 à 20</span> <span class=\"hps\">litres</span> <span class=\"hps\">pour</span> <span class=\"hps alt-edited\">un cheval</span> <span class=\"hps alt-edited\">de taille moyenne</span><span>, 500</span> <span class=\"hps alt-edited\">kg</span><span>)</span><span>.</span> <span class=\"hps\">L\'estomac</span> <span class=\"hps\">peut être subdivisé en</span> <span class=\"hps\">trois parties principales </span><span>:</span></span></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><br />1. <span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">La partie</span> <span class=\"hps\">de l\'œsophage</span> <span class=\"hps\">qui n\'a pas de</span> <span class=\"hps\">glandes</span></span><br />2. <span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">La partie</span> <span class=\"hps\">fundique</span> <span class=\"hps\">qui</span> <span class=\"hps\">possède des glandes</span> <span class=\"hps\">qui produisent</span> <span class=\"hps\">l\'acide chlorhydrique,</span> <span class=\"hps\">des enzymes</span> <span class=\"hps alt-edited\">et du mucus</span></span><br />3. <span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">La partie</span> <span class=\"hps\">du pylore</span> <span class=\"hps alt-edited\">qui possède</span> <span class=\"hps\">des glandes</span> <span class=\"hps alt-edited\">productrices de mucus</span></span><br /><br /></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">La partie</span> <span class=\"hps\">de l\'oesophage</span> <span class=\"hps\">de l\'estomac</span> <span class=\"hps\">a habituellement</span> <span class=\"hps\">une forte concentration de</span> <span class=\"hps\">microbes</span> <span class=\"hps\">(jusqu\'à</span> <span class=\"hps\">1000</span> <span class=\"hps\">millions</span> <span class=\"hps\">par gramme</span>). <span class=\"hps\">Ceux-ci</span> <span class=\"hps alt-edited\">fermentent</span> <span class=\"hps atn\">(</span><span class=\"alt-edited\">décomposent</span>) <span class=\"hps\">les aliments ingérés</span>. <span class=\"hps\">La température élevée</span> <span class=\"hps\">dans l\'estomac,</span> <span class=\"hps\">et</span> <span class=\"hps\">les liquides</span> <span class=\"hps\">qui sont mélangés</span> <span class=\"hps\">dans l\'alimentation</span> <span class=\"hps\">au cours de</span> <span class=\"hps\">la mastication</span> <span class=\"hps\">ainsi que</span> le <span class=\"hps\">pH</span> <span class=\"hps\">neutre</span> <span class=\"hps\">ou</span> <span class=\"hps\">légèrement</span> <span class=\"hps\">acide,</span> <span class=\"hps\">fournit</span> <span class=\"hps\">un excellent environnement</span> <span class=\"hps\">pour les bactéries.</span> <span class=\"hps atn\">(</span>Cette <span class=\"hps\">partie de l\'estomac</span> <span class=\"hps\">est aussi habitée</span> <span class=\"hps alt-edited\">par des</span> <span class=\"hps alt-edited\">larves de mouches </span> <span class=\"hps atn\">(</span><span class=\"alt-edited\">Gasterophilus</span>) <span class=\"hps\">qui</span> <span class=\"hps alt-edited\">vivent et</span> <span class=\"hps alt-edited\">hivernent</span> <span class=\"hps\">dans l\'estomac</span> <span class=\"hps\">du cheval</span> . <span class=\"hps\">À maturité</span>, <span class=\"hps alt-edited\">les</span> <span class=\"hps alt-edited\">larves longues </span> <span class=\"hps\">de 1-2</span> <span class=\"hps\">cm</span> <span class=\"hps alt-edited\">sont évacuées</span> <span class=\"hps alt-edited\">avec les matières fécales</span>, <span class=\"hps alt-edited\">se métamorphosent</span> <span class=\"hps\">dans le sol</span> <span class=\"hps\">et émergent</span> <span class=\"hps alt-edited\">en mouches</span> <span class=\"hps\">qui pondent leurs</span> <span class=\"hps\">oeufs</span> <span class=\"hps\">jaunes</span> <span class=\"hps\">sur les</span> <span class=\"hps\">jambes du cheval</span>.)</span></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">&nbsp;</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">Cette activité</span> <span class=\"hps\">microbienne</span> <span class=\"hps\">conduit à une</span> <span class=\"hps\">digestion</span> <span class=\"hps alt-edited\">partielle des</span> <span class=\"hps alt-edited\">glucides et des sucres</span>, <span class=\"hps\">et</span> <span class=\"hps atn\">le début de l\'</span><span>hydrolyse</span> <span class=\"hps alt-edited\">des</span> <span class=\"hps\">protéines solubles.</span> <span class=\"hps\">La</span> <span class=\"hps\">fermentation</span> <span class=\"hps\">produit de l\'acide</span> <span class=\"hps\">lactique</span><span>, les acides gras</span> <span class=\"hps\">à chaîne courte</span>, <span class=\"hps\">et</span> <span class=\"hps alt-edited\">un peu de gaz</span> <span class=\"hps\">de</span> <span class=\"hps\">dioxyde de carbone.</span> <span class=\"hps alt-edited\">Le gaz</span> <span class=\"hps\">est</span> <span class=\"hps\">potentiellement dangereux</span> <span class=\"hps\">parce que le cheval</span> <span class=\"hps\">a une</span> <span class=\"hps\">faible capacité à</span> <span class=\"hps alt-edited\">l\'expulser de</span> <span class=\"hps\">l\'estomac</span><span>.</span></span></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><br /><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps alt-edited\">La fermentation</span> <span class=\"hps alt-edited\">s\'arrête alors que</span> <span class=\"hps\">le contenu gastrique</span> <span class=\"hps alt-edited\">est peu à peu</span> <span class=\"hps\">acidifié</span> <span class=\"hps\">par les sécrétions</span> <span class=\"hps\">fundiques</span> <span class=\"hps\">qui contiennent</span> <span class=\"hps\">la pepsine,</span> <span class=\"hps\">une</span> <span class=\"hps\">enzyme</span> <span class=\"hps alt-edited\">de découpage</span> <span class=\"hps alt-edited\">des protéines</span>, <span class=\"hps\">et de l\'acide</span> <span class=\"hps\">chlorhydrique</span> <span class=\"hps\">qui permet de réduire</span> <span class=\"hps\">rapidement</span> <span class=\"hps\">le</span> <span class=\"hps\">pH</span> <span class=\"hps alt-edited\">des aliments</span> <span class=\"hps alt-edited\">ingérés</span> <span class=\"hps alt-edited\">jusqu\'</span><span class=\"hps\">entre</span> <span class=\"hps\">2</span> <span class=\"hps\">et</span> <span class=\"hps alt-edited\">3. C\'</span><span class=\"hps\">est dans la partie</span> <span class=\"hps atn\">pylorique de l\'</span><span>estomac</span> <span class=\"hps atn\">(</span><span>la moitié inférieure</span><span>)</span> <span class=\"hps\">que les</span> <span class=\"hps\">muscles de la paroi</span> <span class=\"hps\">produisent</span> <span class=\"hps alt-edited\">d\'abord</span> <span class=\"hps alt-edited\">des contractions</span> <span class=\"hps\">suffisamment solides pour</span> <span class=\"hps\">mélanger</span> <span class=\"hps\">parfaitement le contenu</span>. <span class=\"hps\">Chez les chevaux</span> <span class=\"hps\">nourris</span> <span class=\"hps alt-edited\">de manière peu fréquente</span><span>, les grands</span> <span class=\"hps\">repas</span><span>,</span> <span class=\"hps\">la production de gaz</span> <span class=\"hps alt-edited\">et la sur-</span><span class=\"hps\">distension de l\'estomac</span> <span class=\"hps alt-edited\">peuvent devenir un problème</span>. <span class=\"hps alt-edited\">Les chevaux devraient</span> <span class=\"hps\">donc</span> <span class=\"hps\">être nourris</span> <span class=\"hps alt-edited\">avec plusieurs petits repas</span><span>, en particulier</span> <span class=\"hps alt-edited\">lorsqu\'ils sont entraînés</span> <span class=\"hps alt-edited\">intensément, et</span> <span class=\"hps\">ont besoin de grandes</span> <span class=\"hps\">quantités d\'aliments</span> <span class=\"hps alt-edited\">solides.</span></span><br /><br /><br /><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">Dans</span> <span class=\"hps alt-edited\">l\'estomac du</span> <span class=\"hps\">cheval</span><span>, la seule</span> <span class=\"hps alt-edited\">dégradation des</span> <span class=\"hps\">hydrates de carbone,</span> <span class=\"hps\">tels que l\'amidon</span><span>,</span> <span class=\"hps alt-edited\">se produit à la suite</span> <span class=\"hps\">de</span> <span class=\"hps\">la fermentation microbienne</span> <span class=\"hps alt-edited\">puisque</span> <span class=\"hps\">l\'estomac</span> <span class=\"hps alt-edited\">ne produit aucune</span> <span class=\"hps alt-edited\">enzyme</span> <span class=\"hps\">digérant</span> <span class=\"hps alt-edited\">les hydrates de carbone ou les graisses</span><span>.</span></span></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">&nbsp;</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">La sécrétion</span> <span class=\"hps\">d\'acide chlorhydrique</span> <span class=\"hps alt-edited\">est régulée par l\'</span><span class=\"hps\">hormone gastrine</span> <span class=\"hps alt-edited\">par une</span> <span class=\"hps\">rétroaction</span> <span class=\"hps\">de manière négative</span>. <span class=\"hps alt-edited\">L\'augmentation de la sécrétion</span> <span class=\"hps\">de</span> <span class=\"hps\">gastrine</span> <span class=\"hps\">entraîne une augmentation des</span> <span class=\"hps\">concentrations de</span> <span class=\"hps\">HCl</span> <span class=\"hps\">dans l\'estomac</span><span>, ce qui</span> <span class=\"hps\">réduit à son tour</span> <span class=\"hps\">la</span> <span class=\"hps\">sécrétion</span> <span class=\"hps\">de</span> <span class=\"hps\">gastrine</span><span>.</span> <span class=\"hps\">La sécrétion de</span> <span class=\"hps\">gastrine</span> <span class=\"hps\">est principalement</span> <span class=\"hps\">stimulée par</span> <span class=\"hps\">la</span> <span class=\"hps\">présence d\'aliments dans</span> <span class=\"hps\">l\'estomac</span> <span class=\"hps\">par l\'intermédiaire</span> <span class=\"hps\">de récepteurs spécifiques</span> <span class=\"hps alt-edited\">dans</span> <span class=\"hps\">paroi de l\'estomac</span> <span class=\"hps\">qui réagissent</span> <span class=\"hps alt-edited\">quand la paroi</span> <span class=\"hps alt-edited\">est étirée</span> <span class=\"hps\">et</span> <span class=\"hps\">à des substances</span> <span class=\"hps\">chimiques telles</span> <span class=\"hps\">que des acides aminés</span> <span class=\"hps alt-edited\">de l\'alimentation</span><span>.</span> <span class=\"hps\">La partie inférieure</span> <span class=\"hps\">de l\'estomac</span> <span class=\"hps\">est la partie</span> <span class=\"hps\">du pylore</span> <span class=\"hps\">où</span> des <span class=\"hps\">glandes</span> <span class=\"hps\">produisent du mucus</span> <span class=\"hps\">qui</span> <span class=\"hps alt-edited\">lubrifie</span> <span class=\"hps\">le</span> <span class=\"hps alt-edited\">digesta</span><span>.</span></span></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">L\'estomac</span> <span class=\"hps\">commence à</span> <span class=\"hps\">vider son contenu</span> <span class=\"hps\">dans l\'intestin grêle </span><span>tandis que le</span> <span class=\"hps\">cheval</span> <span class=\"hps\">mange encore</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Les contenus stomacaux</span> <span class=\"hps\">avec</span> <span class=\"hps\">un pourcentage</span> <span class=\"hps\">de</span> <span class=\"hps\">matière sèche inférieure à</span> <span class=\"hps\">18</span><span>%</span> <span class=\"hps\">passeront</span> <span class=\"hps\">rapidement,</span> <span class=\"hps\">et peuvent</span> <span class=\"hps\">dépasser</span> <span class=\"hps\">contenu</span> <span class=\"hps\">fibreux</span> <span class=\"hps\">en suivant</span> <span class=\"hps\">la petite</span> <span class=\"hps\">courbure de l\'estomac</span> <span class=\"hps\">vers</span> <span class=\"hps\">le pylore</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Généralement</span><span>, les régimes alimentaires</span> <span class=\"hps\">riches en fibres</span> <span class=\"hps\">resteront</span> <span class=\"hps alt-edited\">plus longtemps dans l\'estomac</span>. <span class=\"hps\">Un mélange adéquat</span> <span class=\"hps alt-edited\">des aliments</span> <span class=\"hps\">avec des</span> <span class=\"hps\">sucs digestifs</span> <span class=\"hps\">est nécessaire</span> <span class=\"hps alt-edited\">pour une digestion</span> <span class=\"hps\">normale</span><span>.</span> <span class=\"hps alt-edited\">La défaillance dans</span> <span class=\"hps alt-edited\">le mélange peut</span> <span class=\"hps\">être causée par </span>:</span></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">&nbsp;</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">-</span> <span class=\"hps\">Trop peu de</span> <span class=\"hps\">sécrétions gastriques</span><span>, </span><span class=\"hps alt-edited\">résultant <span id=\"result_box\" lang=\"fr\">souvent </span>de</span> <span class=\"hps alt-edited\">trop de stress physique ou psychologique</span> <span class=\"hps\">rapidement</span> <span class=\"hps\">après le repas.</span><br /> <span class=\"hps\">-</span> <span class=\"hps\">Alimentation</span> <span class=\"hps\">consommée</span> <span class=\"hps\">trop rapidement</span> <span class=\"hps atn\">(</span><span class=\"alt-edited\">le cheval a</span> <span class=\"hps\">trop faim</span>)<br /> <span class=\"hps\">-</span> <span class=\"hps\">A</span><span class=\"hps\">limentation </span><span class=\"hps alt-edited\">donnée en trop grande quantité</span> <span class=\"hps atn\">(</span><span>en</span> <span class=\"hps\">particulier les</span> <span class=\"hps\">concentrés</span> <span class=\"hps\">et les céréales</span><span>)</span><br /> <span class=\"hps\">-</span> <span class=\"hps\">Concentrés</span> <span class=\"hps\">contenant</span> des amidons de blé ou seigle <span class=\"hps\">cuits</span> <span class=\"hps atn\">(</span><span>micronisée</span><span>)</span><span class=\"hps\"></span> <span class=\"hps\">qui peuvent empêcher</span> <span class=\"hps\">l\'acide</span> <span class=\"hps\">chlorhydrique</span> <span class=\"hps\">de</span> <span class=\"hps\">réduire</span> <span class=\"hps\">suffisamment</span> <span class=\"hps\">le pH</span> <span class=\"hps\">du contenu gastrique</span> <span class=\"hps\">pour arrêter</span> <span class=\"hps\">la fermentation microbienne</span><span>, entraînant la formation</span> <span class=\"hps\">excessive de gaz</span><span>, la dilatation</span> <span class=\"hps\">de l\'estomac</span> <span class=\"hps\">et des coliques</span>.</span><br /><br /></p>','',1,11,'2008-09-09 12:44:08',62,'','2015-07-29 10:03:08',81,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:44:08','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,83,'','',1,12573,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(632,710,'Magesekken','magesekken','<hr />\r\nHestens mage er liten (volum 15-20 liter for middels stor hest) og tilpasset    et kontinuerlig opptak av små fôrmengder. Magesekken kan deles i    tre deler:  <ol>\r\n<li>Spiserørsdelen; Uten kjertler</li>\r\n<li>Fundusdelen; Funduskjertler</li>\r\n<li>Pylorusdelen; Pyloruskjertler</li>\r\n</ol>\r\n<p>I spiserørsdelen finnes ikke sekresjon av fordøyelsesvæsker.    Den mellomste delen av magesekken kaller fundusdelen. Denne har såkalte    funduskjertler. Disse består av to slags celler; hovedceller som produserer    slim og det proteinspaltende enzymet pepsin, og dekkceller som produserer saltsyre.    Produksjonen av saltsyre reguleres av hormonet gastrin via en negativ \"feedback\"    reaksjon. Økt sekresjon av gastrin fører til økt sekresjon    av saltsyre i magen, men når saltsyrekonsentrasjonen går opp hemmer    dette igjen sekresjonen av gastrin. Gastrinsekresjonen påvirkes også    bl.a av magens fyllingsgrad og nedbrytingsprodukter av protein, særlig    aminosyrer.</p>\r\n<p>Den bakre delen av magesekken er pylorusdelen. Her finnes kjertler med bare    en type celler, og disse produserer slim. Mellom spiserørsdelen og fundusdelen    er det et smalt område med cardiaceller. Disse produserer slim. I magens    spiserørsdel finnes et stort antall mikrober (opptil 109 pr gram mageinnhold).    Det foregår derfor en mikrobiell omsetning her. Dette fører (om    enn i beskjeden grad) til nedbryting av lett tilgjengelige karbohydrater (sukker    og stivelse), og i en viss grad også til begynnende nedbryting av enkelte    proteiner. Omsetningen i denne delen av magesekken fører til produksjon    av melkesyre som kan absorberes i tynntamen eller i de bakre tarmavsnitt etter    omdanning til flyktige fettsyrer og små mengder gass (CO2, CH4 og H2)    samt produkter fra proteinnedbrytingen (ammoniakk m.m).</p>\r\n<p>Først i fundusdelen produseres magesaft som inneholder det proteinspaltende    enzymet pepsin og saltsyre. Det produseres altså ingen fett- eller karbohydratspaltende    enzymer i magesekken. pH- verdien i spiserørsdelen og fundusdelen er    5-6. I fundusdelen vil saltsyra bare i liten grad blandes med mageinnholdet.    Først i pylorusdelen fører sterke sammentrekninger av mageveggen    til skikkelig blanding av mageinnholdet, pH synker til mellom 2 og 3, og mikrobiell    aktivitet stopper.</p>\r\n<p>Alt mens hesten hesten ennå eter begynner magesekken å tømme    innhold videre til tolvfingertarmen (duodenum). Vannrikt mageinnhold (under    18% ts.) passerer raskt. Trevlerikt fôr har lavere passasjehastighet.    Vann går raskt gjennom magesekken (følger lille kurvatur). Dersom    hesten drikker mye vann under eller like etter et måltid, kan dette medføre    at fôr \"spyles\" raskt gjennom magesekken. Dette kan medføre    fare for feilgjæring og fordøyelses-forstyrrelser. For at fordøyelsen    i magesekken skal foregå normalt er det absolutt nødvendig at mageinnholdet    blandes skikkelig med magesaft. Dersom dette ikke skjer kan årsakene være:</p>\r\n<ol>\r\n<li> For liten produksjon av magesaft, f.eks som følge av store fysiske      eller psykiske belastninger like etter fôring.</li>\r\n<li> Fôret etes for raskt. </li>\r\n<li> Det ble gitt for store mengder (særlig kraftfôr).</li>\r\n<li> Sterkt forklistret fôr (f.eks store mengder hvete- eller ruggrøpp)      kan føre til at magesyra ikkeklarer å senke pH tilstrekkelig      og den mikrobielle nedbrytingen fortsetter. Dette kan medføre gassdannelse,      oppblåsing av magesekken og i alvorlige tilfeller død. </li>\r\n</ol>','',1,11,'2008-09-09 12:44:08',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:44:08','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,89,'','',1,13390,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(633,711,'Magsäcken','magsaecken88781','Hästens mage är liten (15-20 liter i volym för medelstor häst) och är anpassad till ett kontinuerligt intag av små fodermängder. <br /><br />Magsäcken kan delas i tre delar:<br /><br />1. Matstrupsdelen; Utan körtlar<br />2. Fundusdelen; Funduskörtlar<br />3. Pylorusdelen; Pyloruskörtlar<br /><br />I matstrupsdelen finns inte sekretion av fodersmältningsvätskor. Den mellersta delen av magsäcken kallas fundusdelen. Denna har så kallade funduskörtlar, vilka består av två slags celler: Huvudceller som producerar slem och det proteinspjälkande enzymet pepsin, och täckningsceller som producerar saltsyra. Produktionen av saltsyra regleras av hormonet gastrin via en negativ \"feedback\" reaktion. Ökad sekretion av gastrin medför ökad sekretion av saltsyra i magen, men när saltsyrekoncentrationen går upp dämpar detta åter igen sekretionen av gastrin. <br /><br />Gastrinsekretionen påverkas också bland annat av magens fyllnadsgrad och nerbrytingsprodukter av protein, speciellt aminosyror. Den bakre delen av magsäcken kallas pylorusdelen. Här finns körtlar med bara en typ celler, och dessa producerar slem. Mellan matstrupsdelen och fundusdelen finns det ett smalt område med cardiaceller. Dessa producerar slem. I magens matstrupsdel finns ett stort antal mikrober (upp till 109 per gram maginnehåll). Det pågår därför en mikrobiell omsättning här. Dessa bidrar (om än i blygsam grad) till nerbrytning av lätt åtkomliga kolhydrater (socker och stärkelse), och delvis också till en startande nerbrytning av några proteiner. Omsättningen i denna del av magsäcken leder till produktion av mjölksyra som kan absorberas i tunntarmen eller i det bakre tarmavsnitt efter omvandling till flyktiga fettsyror och små mängder gas (CO2, CH4, och H2) samt produkter från proteinnedbrytningen (ammoniak mm). Först i fundusdelen produceras magsaft som innehåller det proteinspjälkande enzymet pepsin och saltsyra. Det produceras således inget fett eller kolhyratspjälkande enzymer i magsäcken. <br /><br />PH-värdet i matstrupsdelen och fundusdelen är 5-6. I fundusdelen kommer saltsyra bara i liten grad att blandas med maginnehållet. Först i pylorusdelen leder starka sammandragningar av magväggen till ordentlig blandning av maginnehållet, pH-värdet sjunker till mellan 2 och 3, och den mikrobiella aktiviteten stoppas. <br /><br />Medan hästen fortfarande äter börjar magsäcken att tömma innehåll ner till tolvfingertarmen (duodenum). Vattenrikt maginnehåll (under 18% ts.) passerar snabbt. Fiberrikt foder har lägre passagehastighet. Vatten går snabbt igenom magsäcken (följer lilla kurvatur). Om hästen dricker mycket vatten under eller precis efter en måltid, kan detta medföra att foder \"spolas\" snabbt igenom magsäcken. Detta kan föra till fara för feljäsning och problem i fodersmältnings-systemet. <br /><br />För att fodersmältningen i magsäcken skall fungera normalt är det absolut nödvändigt att maginnehållet blandas ordentligt med magsaften. Om detta inte händer kan orsakerna vara följande:<br /><br />För liten produktion av magsaft t.ex. som följd av stora fysiska eller psykiska påfrestningar direkt efter fodring.<br /><br />Fodret äts för snabbt.<br /><br />Det ges för stora mängder (speciellt av kraftfoder) <br /><br />Mycket klibbigt foder (t. ex stora mängder vete) kan leda till att magsyran inte klarar att sänka pH-värdet tillräckligt och den mikrobiella nedbrytningen fortsätter. Detta kan medföra gasbildning, uppblåsning av magsäcken och i allvarliga fall leda till döden.','',-2,11,'2008-09-09 12:44:08',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:44:08','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,10,'','',1,10821,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(634,712,'Magsäcken','magsaecken8633','Hästens mage är liten (15-20 liter i volym för medelstor häst) och är anpassad till ett kontinuerligt intag av små fodermängder. <br /><br />Magsäcken kan delas i tre delar:<br /><br />1. Matstrupsdelen; Utan körtlar<br />2. Fundusdelen; Funduskörtlar<br />3. Pylorusdelen; Pyloruskörtlar<br /><br />I matstrupsdelen finns inte sekretion av fodersmältningsvätskor. Den mellersta delen av magsäcken kallas fundusdelen. Denna har så kallade funduskörtlar, vilka består av två slags celler: Huvudceller som producerar slem och det proteinspjälkande enzymet pepsin, och täckningsceller som producerar saltsyra. Produktionen av saltsyra regleras av hormonet gastrin via en negativ \"feedback\" reaktion. Ökad sekretion av gastrin medför ökad sekretion av saltsyra i magen, men när saltsyrekoncentrationen går upp dämpar detta åter igen sekretionen av gastrin. <br /><br />Gastrinsekretionen påverkas också bland annat av magens fyllnadsgrad och nerbrytingsprodukter av protein, speciellt aminosyror. Den bakre delen av magsäcken kallas pylorusdelen. Här finns körtlar med bara en typ celler, och dessa producerar slem. Mellan matstrupsdelen och fundusdelen finns det ett smalt område med cardiaceller. Dessa producerar slem. I magens matstrupsdel finns ett stort antal mikrober (upp till 109 per gram maginnehåll). Det pågår därför en mikrobiell omsättning här. Dessa bidrar (om än i blygsam grad) till nerbrytning av lätt åtkomliga kolhydrater (socker och stärkelse), och delvis också till en startande nerbrytning av några proteiner. Omsättningen i denna del av magsäcken leder till produktion av mjölksyra som kan absorberas i tunntarmen eller i det bakre tarmavsnitt efter omvandling till flyktiga fettsyror och små mängder gas (CO2, CH4, och H2) samt produkter från proteinnedbrytningen (ammoniak mm). Först i fundusdelen produceras magsaft som innehåller det proteinspjälkande enzymet pepsin och saltsyra. Det produceras således inget fett eller kolhyratspjälkande enzymer i magsäcken. <br /><br />PH-värdet i matstrupsdelen och fundusdelen är 5-6. I fundusdelen kommer saltsyra bara i liten grad att blandas med maginnehållet. Först i pylorusdelen leder starka sammandragningar av magväggen till ordentlig blandning av maginnehållet, pH-värdet sjunker till mellan 2 och 3, och den mikrobiella aktiviteten stoppas. <br /><br />Medan hästen fortfarande äter börjar magsäcken att tömma innehåll ner till tolvfingertarmen (duodenum). Vattenrikt maginnehåll (under 18% ts.) passerar snabbt. Fiberrikt foder har lägre passagehastighet. Vatten går snabbt igenom magsäcken (följer lilla kurvatur). Om hästen dricker mycket vatten under eller precis efter en måltid, kan detta medföra att foder \"spolas\" snabbt igenom magsäcken. Detta kan föra till fara för feljäsning och problem i fodersmältnings-systemet. <br /><br />För att fodersmältningen i magsäcken skall fungera normalt är det absolut nödvändigt att maginnehållet blandas ordentligt med magsaften. Om detta inte händer kan orsakerna vara följande:<br /><br />För liten produktion av magsaft t.ex. som följd av stora fysiska eller psykiska påfrestningar direkt efter fodring.<br /><br />Fodret äts för snabbt.<br /><br />Det ges för stora mängder (speciellt av kraftfoder) <br /><br />Mycket klibbigt foder (t. ex stora mängder vete) kan leda till att magsyran inte klarar att sänka pH-värdet tillräckligt och den mikrobiella nedbrytningen fortsätter. Detta kan medföra gasbildning, uppblåsning av magsäcken och i allvarliga fall leda till döden.','',1,11,'2008-09-09 12:44:08',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:44:08','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,88,'','',1,13683,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(635,713,'Spyt og spiserør','spyt-og-spiseror','<p>Spyttilblandingen letter tygningen og foderets videre passage gennem spiserøret. Heste producerer normalt 10-20 liter spyt pr. døgn.</p>\r\n<p>Foderrationen påvirker såvel spyttets sammensætning som mængden af spyt, der dannes. Ved fodring med meget stråfoder bliver der dannet mest spyt.</p>\r\n<p>Tygningen har stor betydning for foderoptagelsen. Hvis foderet ikke bliver tygget ordentligt, f.eks. hvis hesten er stresset, eller hvis tænderne ikke fungerer korrekt, synkes større partikler end normalt, hvilket let giver forstoppelse, kolik samt nedsat foderudnyttelse.</p>\r\n<span style=\"font-size: 14pt;\">\r\n<p><a name=\"A4\"></a></p>\r\n<p><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Spiserør</span></strong></p>\r\n</span>\r\n<p>I mundhulen formes det tyggede foder i 50-70 g store boller. Disse foderboller synkes med ca. 30 sekunders mellemrum, og man kan se sådan en bolle passere spiserøret på venstre side af hestens hals.</p>\r\n<p>Spiserøret er ret snævert, og der kan opstå spiserørsforstoppelse ved fodring med fodermidler, der udvider sig meget, når de bliver fugtige ved spyttilblandingen.</p>','',1,11,'2008-09-09 12:50:02',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:50:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,101,'','',1,10416,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(637,715,'Salive','saliv88143','<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">Au cours de</span> <span class=\"hps alt-edited\">la mastication, l\'</span><span class=\"hps alt-edited\">alimentation est</span> <span class=\"hps\">mélangée avec</span> <span class=\"hps\">la salive,</span> <span class=\"hps\">qui est sécrétée</span> <span class=\"hps\">en</span><span class=\"hps\"> grandes quantités</span> <span class=\"hps\">(tableau</span> <span class=\"hps\">4</span><span>)</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Les chevaux peuvent</span> <span class=\"hps\">sécréter de</span> <span class=\"hps\">40-90</span> <span class=\"hps\">ml</span> <span class=\"hps\">de salive</span> <span class=\"hps\">par minute,</span> <span class=\"hps alt-edited\">les poneys</span> <span class=\"hps\">relativement moins</span> <span class=\"hps\">(20-60</span> <span class=\"hps\">ml</span><span>)</span>. <span class=\"hps\">Les</span> <span class=\"hps\">mouvements de la mâchoire</span>, <span class=\"hps\">ainsi que</span> <span class=\"hps\">le goût</span> <span class=\"hps\">et</span> <span class=\"hps\">l\'odeur</span> <span class=\"hps\">des aliments</span> <span class=\"hps\">stimulent</span> <span class=\"hps\">la sécrétion salivaire</span>. <span class=\"hps\">La structure</span> <span class=\"hps alt-edited\">des aliments</span> <span class=\"hps\">aura une incidence sur</span> <span class=\"hps alt-edited\">les quantités de</span> <span class=\"hps alt-edited\">salive</span> <span class=\"hps\">produites</span><span>.</span> <span class=\"hps alt-edited\">A la fois le</span> <span class=\"hps\">temps</span> <span class=\"hps\">de mastication</span> <span class=\"hps alt-edited\">et la sécrétion</span> <span class=\"hps\">salivaire</span> <span class=\"hps alt-edited\">seront beaucoup plus importants</span> <span class=\"hps\">lorsque</span> <span class=\"hps\">l\'alimentation contiendra des fourrages </span><span class=\"hps\">en raison de</span> <span class=\"hps\">leur teneur en fibres</span> <span class=\"hps alt-edited\">beaucoup plus élevée</span> <span class=\"hps\">(tableau</span> <span class=\"hps\">4</span><span>)</span><span>.</span></span></p>\r\n<p><br /><strong>S<span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps alt-edited\">écrétion salivaire</span> <span class=\"hps alt-edited\">lors de la </span> <span class=\"hps alt-edited\">mastication</span> <span class=\"hps alt-edited\">de différents</span> <span class=\"hps alt-edited\">aliments :</span></span></strong></p>\r\n<table style=\"width: 264px; height: 108px;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Type d\'aliments</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Production salivaire</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Foin et paille</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3 - 4</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Concentrés</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">1</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Herbe</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">1</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">La salive</span> <span class=\"hps\">du cheval</span> <span class=\"hps\">ne contient pas</span> <span class=\"hps\">d\'enzymes digestives</span><span>,</span> <span class=\"hps\">mais</span> <span class=\"hps\">fournit des</span> <span class=\"hps\">minéraux et</span> <span class=\"hps\">un</span> <span class=\"hps\">tampon</span> <span class=\"hps\">(bicarbonate de</span> <span class=\"hps\">sodium</span><span>)</span> <span class=\"hps\">qui</span> <span class=\"hps\">neutralise les</span> <span class=\"hps\">acides produits</span> <span class=\"hps\">durant</span> <span class=\"hps\">la</span> <span class=\"hps\">fermentation</span> <span class=\"hps\">d\'hydrates de carbone</span> <span class=\"hps\">qui peuvent se produire</span> <span class=\"hps\">dans la partie supérieure</span> <span class=\"hps\">de l\'estomac.</span><br /> <span class=\"hps\">La salive</span> <span class=\"hps\">est nécessaire</span> <span class=\"hps\">pour la lubrification de</span> <span class=\"hps\">la nourriture</span> <span class=\"hps\">avant d\'être</span> <span class=\"hps alt-edited\">avalée</span><span>.</span> <span class=\"hps alt-edited\">En mangeant</span><span>,</span> <span class=\"hps alt-edited\">des boules de</span> <span class=\"hps\">salive et</span> de <span class=\"hps alt-edited\">nourriture</span> <span class=\"hps\">entre 30 et</span> <span class=\"hps\">70 grammes</span> <span class=\"hps alt-edited\">se forment</span><span>, elles sont</span> <span class=\"hps\">avalées</span> <span class=\"hps\">environ</span> <span class=\"hps\">toutes les 30</span> <span class=\"hps\">secondes.</span> <span class=\"hps\">La teneur en</span> <span class=\"hps\">matière sèche de</span> <span class=\"hps alt-edited\">ces boules</span> <span class=\"hps alt-edited\">varie en fonction</span> <span class=\"hps alt-edited\">du</span> <span class=\"hps alt-edited\">type d\'aliment</span> <span class=\"hps alt-edited\">et du temps de</span> <span class=\"hps\">mastication.</span> <span class=\"hps\">Les valeurs typiques</span> <span class=\"hps\">pour les concentrés</span> <span class=\"hps\">sont</span> <span class=\"hps\">40-50</span><span>% et</span> <span class=\"hps\">20-30%</span> <span class=\"hps\">pour les</span> <span class=\"hps alt-edited\">fourrages</span> <span class=\"hps atn\">(</span>Meyer, 1986).</span><br /><br /></p>','',1,11,'2008-09-09 12:50:02',62,'','2015-07-29 11:49:52',81,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:50:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,109,'','',1,10228,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(639,717,'Spytt','spytt','<p>Tyggingen medfører at fôret blandes med spytt. Da selve tyggebevegelsen stimulerer spyttsekresjonen, påvirker etetiden (avhengig av fôrets struktur og partikkelstørrelse) også den mengde spytt som utskilles. Hester produserer pr minutt 40-90 ml spytt, ponnier 20-60 ml. Ved opptak av grovfôr er spyttsekresjonen pr kilo tørrstoff på grunn av lengre etetid vesentlig høyere enn ved opptak av kraftfôr (tabell 4).</p>\r\n<p><strong>Tabell 4.</strong> Mengde spytt ved eting av ulike fôrtyper.</p>\r\n<table style=\"width: 48%;\" border=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\">Fôrtype</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\">Spytt, kg/kg fôr</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\">Høy</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\">3-4</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\">Kraftfôr</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\">1</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\">Gras</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\">1</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>Spyttet inneholder ikke fordøyelsesenzymer, men betydelige mengder mineraler og bikarbonat som sannsynligvis skal bidra til å nøytralisere syrene som dannes ved gjæring i første del av magesekken . Spyttet er nødvendig for at fôret skal kunne svelges. I munnhulen dannes \"fôrboller\" (ca 30-70 gram) som svelges med ca 30 sekunders mellomrom. Tørrstoffprosent i disse \"fôrbollene\" varierer med fôrtype og etetid, og er for grovfôr 25-30% og for kraftfôr 40-50% (Meyer, 1986).</p>','',1,11,'2008-09-09 12:50:02',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:50:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,107,'hestens Spytt','Tyggingen medfører at fôret blandes med spytt. Da selve tyggebevegelsen stimulerer spyttsekresjonen, påvirker etetiden (avhengig av fôrets struktur og partikkelstørrelse) også den mengde spytt som utskilles. Hester produserer pr minutt 40-90 ml spytt, ponnier 20-60 ml. Ved opptak av grovfôr er spyttsekresjonen pr kilo tørrstoff på grunn av lengre etetid vesentlig høyere enn ved opptak av kraftfôr (tabell 4).',1,10184,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(640,718,'Saliv','saliv58621','<br />Tuggningen gör att fodret blandas med saliv. Då själva tuggrörelsen stimulerar salivsekretionen, påverkar ättiden (beroende på fodrets struktur och partikelstorlek) också mängden saliv som utsöndras. Hästar producerar 40-90 ml saliv per minut, ponnyer 20-60 ml. Vid intag av grovfoder är salivutsöndringen pr kg torrsubstans på grund av längre ättid, väsentligt högre än vid intag av kraftfoder (tabell 4).<br /><br /><em>Tabell 4. Mängd saliv vid intag av olika fodertyper </em><br /><br />\r\n<table style=\"height: 108px;\" border=\"1\" width=\"264\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Fodertyp</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Saliv, liter/kg foder</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Hö</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3 - 4</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Kraftfoder</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">1</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Gräs</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">1</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br />Saliven innehåller inte fodersmältningsenzymer, men betydande mängder mineraler och bikarbonat som troligen bidrar till att neutralisera de syror som tillverkas vid jäsning i första delen av magsäcken. Saliven är nödvändig för att fodret skall kunna sväljas. I munhålan tillverkas \"foderbollar\" (ca 30-70 gram) som sväljs med ca 30 sekunders mellanrum. Torrsubstanshalten i dessa \"foderbollar\" varierar med fodertyp och ättid, och är för grovfoder 25-30 % och för kraftfoder 40-50 % (Meyer, 1986).','',-2,11,'2008-09-09 12:50:02',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:50:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,12,'','',1,8406,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(641,719,'Saliv','saliv75823','<p><br />Tuggningen gör att fodret blandas med saliv. Då själva tuggrörelsen stimulerar salivsekretionen, påverkar ättiden (beroende på fodrets struktur och partikelstorlek) också mängden saliv som utsöndras. Hästar producerar 40-90 ml saliv per minut, ponnyer 20-60 ml. Vid intag av grovfoder är salivutsöndringen pr kg torrsubstans på grund av längre ättid, väsentligt högre än vid intag av kraftfoder (tabell 4).<br /><br /><strong>Mängd saliv vid intag av olika fodertyper</strong> </p>\r\n<table style=\"height: 108px; width: 264px;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Fodertyp</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Saliv, liter/kg foder</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Hö</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3 - 4</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Kraftfoder</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">1</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Gräs</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">1</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><br />Saliven innehåller inte fodersmältningsenzymer, men betydande mängder mineraler och bikarbonat som troligen bidrar till att neutralisera de syror som tillverkas vid jäsning i första delen av magsäcken. Saliven är nödvändig för att fodret skall kunna sväljas. I munhålan tillverkas \"foderbollar\" (ca 30-70 gram) som sväljs med ca 30 sekunders mellanrum. Torrsubstanshalten i dessa \"foderbollar\" varierar med fodertyp och ättid, och är för grovfoder 25-30 % och för kraftfoder 40-50 % (Meyer, 1986).</p>','',1,11,'2008-09-09 12:50:02',62,'','2015-01-09 14:58:57',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:50:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,103,'hästens tuggning, häsgtens saliv, saliv häst','Tuggningen gör att fodret blandas med saliv. Då själva tuggrörelsen stimulerar salivsekretionen, påverkar ättiden (beroende på fodrets struktur och partikelstorlek) också mängden saliv som utsöndras. Hästar producerar 40-90 ml saliv per minut, ponnyer 20-60 ml. Vid intag av grovfoder är salivutsöndringen pr kg torrsubstans på grund av längre ättid, väsentligt högre än vid intag av kraftfoder (tabell 4).',1,10748,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(642,720,'Tyndtarm','tyndtarm','<p>Tyndtarmen er ca. 20 m lang hos en udvokset hest, og udgør den længste og mest snævre del af fordøjelsessystemet. Tyndtarmens indvendige overflade er besat med et meget stort antal tætsiddende tarmtrevler. Dette bevirker, at overfladen øges fra ca. 10 m2 til omkring det tidobbelte. Stopper foderets passage gennem tyndtarmen, vil foderet hobe sig op, tarmen spiles ud, og hesten får meget kraftig kolik.</p>\r\n<p>Det er i tyndtarmen, at foderets indhold af letfordøjelige næringsstoffer bliver optaget. Det drejer sig om protein, kulhydrat, fedt, mineraler og vitaminer.</p>\r\n<p>Hesten har ingen galdeblære. Galdesaften, som både bruges ved nedbrydningen af fedt, og som også neutraliserer mavesaften, bliver i stedet løbende frigivet til tyndtarmen fra leveren.</p>\r\n<p>Mineralerne bliver hovedsagligt optaget i tyndtarmen bortset fra fosfor, der overvejende bliver optaget fra tyktarmen. Calcium bliver optaget i den forreste del af tyndtarmen.</p>\r\n<p>Indholdet i tyndtarmen er næsten flydende som vand, tørstofindholdet er mellem 4 og 10%. Det føres bagud af bølgeformede bevægelser i tarmens muskellag med en hastighed på ca. 20 cm i minuttet, dvs. at hele passagen i alt tager ca. 1<sup><span style=\"font-size: 8pt;\">1</span></sup>/<span style=\"font-size: 8pt;\">2</span> time. Tørstoffet i tarmindholdet, som forlader tyndtarmen, består primært af cellevægsstoffer (fiber), ufordøjet stivelse (træstof) og ufordøjet protein samt forskellige tarmsekreter. Tarmindholdet bliver under højt tryk presset fra tyndtarmen over i blindtarmen.</p>','',1,11,'2008-09-09 12:53:42',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:53:42','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,97,'','',1,13618,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(644,722,'Intestin grêle','the-small-intestine','<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">L\'intestin grêle</span> <span class=\"hps\">d\'un</span> <span class=\"hps\">cheval</span> <span class=\"hps\">de taille</span> <span class=\"hps\">moyenne</span> <span class=\"hps\">(450</span> <span class=\"hps\">kg</span><span>)</span> <span class=\"hps\">est d\'environ 20</span> <span class=\"hps\">mètres de long</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Il est</span> <span class=\"hps\">anatomiquement</span> <span class=\"hps\">divisé en</span> <span class=\"hps\">trois</span> <span class=\"hps\">segments</span> </span>:</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><br /><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><strong><span class=\"hps\">Duodénum</span></strong> <span class=\"hps\">-</span> <span class=\"hps\">les</span> <span class=\"hps\">1-1,5</span> <span class=\"hps\">premiers mètres</span>. <span class=\"hps\">La voie biliaire</span> <span class=\"hps\">et</span> <span class=\"hps\">pancréatique</span> <span class=\"hps\">vident</span> <span class=\"hps\">leur contenu</span> <span class=\"hps\">dans le duodénum</span> <span class=\"hps\">à la jonction avec</span> <span class=\"hps\">le jéjunum</span>.<br /> <strong><span class=\"hps\">Jéjunum</span></strong> <span class=\"hps\">-</span> <span class=\"hps\">la partie médiane de</span> <span class=\"hps\">l\'intestin</span> <span class=\"hps atn\">(</span><span>&gt;</span> <span class=\"hps\">80</span><span>% de la longueur</span><span>)</span><span>.</span> <span class=\"hps\">La paroi du</span> <span class=\"hps\">jéjunum</span> <span class=\"hps alt-edited\">regorge de</span> <span class=\"hps\">glandes</span> <span class=\"hps\">qui sécrètent des</span> <span class=\"hps alt-edited\">enzyme</span> <span class=\"hps\">digestives</span> <span class=\"hps\">et des tampons</span> <span class=\"hps\">dans la lumière</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Le</span> <span class=\"hps\">jéjunum</span> <span class=\"hps\">a une grande</span> <span class=\"hps\">surface</span> <span class=\"hps\">d\'absorption</span><span>,</span> <span class=\"hps\">et</span> <span class=\"hps\">est le site</span> <span class=\"hps\">majeur</span> <span class=\"hps alt-edited\">pour</span> <span class=\"hps\">l\'absorption des nutriments</span> <span class=\"hps\">dont les vitamines</span> <span class=\"hps\">et les minéraux.</span><br /> <strong><span class=\"hps\">Iléon</span></strong> <span class=\"hps\">-</span> <span class=\"hps\">les derniers</span> <span class=\"hps alt-edited\">1-2 mètres</span> <span class=\"hps\">de l\'intestin grêle</span>. <span class=\"hps\">La</span> <span class=\"hps\">structure et la fonction</span> <span class=\"hps\">de</span> <span class=\"hps\">l\'iléon</span> <span class=\"hps\">est</span> <span class=\"hps\">très semblable à celle</span> <span class=\"hps\">du jéjunum</span>.</span><br /><br /><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">Le</span> <span class=\"hps\">cheval n\'a pas de</span> <span class=\"hps\">vésicule biliaire</span><span>.</span> <span class=\"hps\">La</span> <span class=\"hps\">bile</span><span>, qui est produite</span> <span class=\"hps\">par le foie,</span> <span class=\"hps\">est</span> <span class=\"hps\">donc</span> <span class=\"hps\">sécrétée</span> <span class=\"hps\">en continu dans</span> <span class=\"hps\">l\'intestin grêle.</span> <span class=\"hps alt-edited\">Les solides</span> <span class=\"hps\">biliaires</span> <span class=\"hps\">(phospholipides</span> <span class=\"hps\">et les sels biliaires</span><span>)</span> <span class=\"hps\">aident</span> <span class=\"hps\">à</span> <span class=\"hps\">l\'émulsification</span> <span class=\"hps alt-edited\">de lipides</span>, <span class=\"hps\">et</span> <span class=\"hps\">sont un</span> <span class=\"hps\">pré-requis pour</span> <span class=\"hps\">la digestion des lipides</span>. <span class=\"hps\">Le pancréas</span> <span class=\"hps\">sécrète un liquide</span> <span class=\"hps alt-edited\">riche en bicarbonate</span> <span class=\"hps\">qui neutralise</span> <span class=\"hps\">le contenu acide</span> <span class=\"hps atn alt-edited\">du </span><span class=\"alt-edited\">digesta de l\'estomac</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Le contenu gastrique</span> <span class=\"hps alt-edited\">est neutralisé</span> <span class=\"hps\">à quelques mètres</span> <span class=\"hps\">de</span> <span class=\"hps\">son émergence</span> <span class=\"hps\">dans l\'intestin grêle</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Le pancréas</span> <span class=\"hps\">sécrète</span> <span class=\"hps\">aussi des enzymes</span> <span class=\"hps\">qui hydrolysent</span> <span class=\"hps atn\">les protéines (</span><span>trypsine</span>)<span>, les graisses</span> <span class=\"hps atn\">(</span>lipase) <span class=\"hps\">et l\'amidon</span> <span class=\"hps atn\">(</span><span>amylases</span>). <span class=\"hps\">Les enzymes</span> <span class=\"hps\">sécrétées</span> <span class=\"hps\">par les glandes</span> <span class=\"hps\">de la paroi intestinale</span> <span class=\"hps\">continuent</span> <span class=\"hps\">à digérer</span> <span class=\"hps alt-edited\">les produits finaux</span> <span class=\"hps\">provenant des réactions</span> <span class=\"hps\">des enzymes pancréatiques</span> <span class=\"hps\">en</span> <span class=\"hps alt-edited\">petits éléments</span> <span class=\"hps\">qui peuvent être absorbés</span> <span class=\"hps\">par les cellules de</span> <span class=\"hps\">l\'épithélium intestinal.</span></span></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">&nbsp;</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">La</span> <span class=\"hps\">vitesse de transport</span> <span class=\"hps\">à travers</span> <span class=\"hps\">l\'intestin grêle</span> <span class=\"hps\">est d\'environ</span> <span class=\"hps\">20</span> <span class=\"hps\">cm par</span> <span class=\"hps alt-edited\">minute, </span><span class=\"alt-edited\">donnant ainsi</span> <span class=\"hps alt-edited\">à l\'intestin grêle</span> <span class=\"hps\">d\'environ 1,5</span> <span class=\"hps\">heure pour digérer</span> <span class=\"hps alt-edited\">les aliments et les nutriments</span> <span class=\"hps alt-edited\">extraits</span>. <span class=\"hps\">Dans la dernière partie</span> <span class=\"hps\">de l\'iléon</span> <span class=\"hps alt-edited\">le digesta</span> <span class=\"hps alt-edited\">s\'accumule</span> <span class=\"hps\">avant d\'être</span> <span class=\"hps alt-edited\">expulsé</span> <span class=\"hps\">sous pression dans</span> <span class=\"hps\">le gros intestin</span> <span class=\"hps\">à la jonction entre</span> <span class=\"hps\">le côlon et</span> <span class=\"hps\">le caecum</span>. <span class=\"hps alt-edited\">La vidange</span> <span class=\"hps\">de l\'iléon</span> <span class=\"hps\">semble avoir lieu</span> <span class=\"hps alt-edited\">3 à 6</span> <span class=\"hps\">fois par heure</span><span>,</span> <span class=\"hps\">et fournit</span> <span class=\"hps\">0,2 à 1,5</span> <span class=\"hps\">litres de</span> <span class=\"hps\">contenu intestinal</span> <span class=\"hps alt-edited\">au</span> <span class=\"alt-edited\">gros intestin</span> <span class=\"hps alt-edited\">chaque fois.</span></span><br />&nbsp;<br /><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">Les</span> <span class=\"hps\">sécrétions digestives</span> <span class=\"hps alt-edited\">augmentent la teneur en</span> <span class=\"hps\">eau</span> <span class=\"hps alt-edited\">du </span> <span class=\"hps\">digesta</span> <span class=\"hps\">jusqu\'à ce qu\'il ait</span> <span class=\"hps\">la consistance d\'une</span> <span class=\"hps\">soupe épaisse</span> <span class=\"hps\">qui peut être</span> <span class=\"hps\">propulsée à travers</span> <span class=\"hps\">l\'intestin</span> <span class=\"hps\">long et</span> <span class=\"hps alt-edited\">courbe</span>. <span class=\"hps alt-edited\">Au niveau de </span> <span class=\"hps\">l\'iléon terminal</span> <span class=\"hps\">la teneur en eau</span> <span class=\"hps\">est d\'environ 96</span>% <span class=\"hps atn\">(</span>4% <span class=\"hps\">de</span> <span class=\"hps\">matière sèche</span>) <span class=\"hps alt-edited\">sur un régime</span> <span class=\"hps\">riche en</span> <span class=\"hps alt-edited\">fourrages</span>, <span class=\"hps\">et</span> <span class=\"hps alt-edited\">de l\'ordre</span> <span class=\"hps\">de 90</span><span>% à 96</span>% <span class=\"hps alt-edited\">sur une alimentation</span> <span class=\"hps alt-edited\">contenant </span> <span class=\"hps\">une plus grande proportion</span> <span class=\"hps\">de grains et de</span> <span class=\"hps alt-edited\">concentrés du commerce</span>.</span><br /><br /></p>','',1,11,'2008-09-09 12:53:42',62,'','2015-07-29 12:23:49',81,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:53:42','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,96,'','',1,13070,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(646,724,'Tynntarmen','tynntarmen','<p>Tynntarmen hos stor hest er ca 20 meter lang. Den deles i tre avsnitt; duodenum (tolvfingertarmen), jejunum og ileum. I duodenum (ca 1 m lang) finnes utførselsgang for galle og bukspytt. Gallen utskilles fra levra og tømmes kontinuerlig i tarmen, da hesten ikke har galleblære. Den medvirker til emulgering av fett slik at dette kan absorberes. Bukspyttkjertelen utskiller et vannrikt sekret som inneholder mye bikarbonat og et enzymholdig sekret. Det enzymholdige sekretet inneholder enzymer som spalter proteiner (trypsin), fett (lipaser) og stivelse (amylaser). Bikarbonatet nøytraliserer det sure mageinnholdet slik at pH i tarmen stiger.</p>\r\n<p>I tarmen utskilles også tarmsaft og slim i tillegg til at det frigjøres en del andre enzymer bla.a fra tarmceller som dør og oppløses. I tynntarmen nedbrytes og absorberes lettfordøyelige næringsstoff som sukker, stivelse, protein og fett ved hjelp av enzymer. Chymet (tarminnholdet) passerer tynntarmen med en hastighet av ca 20 cm pr minutt. Det vil si at det tar ca 1½ time før chymet å passere den 20 meter lange tynntarmen. I siste delen av tynntarmen (ileum) samler chymet seg og blir støtvis og under høyt trykk presset inn i blindtarmen. Dette skjer 3-6 ganger pr time og i mengder fra 200-1500 ml pr gang. Tynntarmsinnholdet er vannrikt. På grovfôrrasjoner ligger tørrstoffinnholdet under 4% i innholdet i siste delen av tynntarmen (ileum), ved blanda rasjoner fra 4-6% og ved mye kraftfôr og svært lite grovfôr i rasjonen mellom 4 og 10%.</p>','',1,11,'2008-09-09 12:53:42',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:53:42','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,93,'tynntarm hest, hestens tynntarm','Tynntarmen hos stor hest er ca 20 meter lang. Den deles i tre avsnitt; duodenum (tolvfingertarmen), jejunum og ileum. I duodenum (ca 1 m lang) finnes utførselsgang for galle og bukspytt. Gallen utskilles fra levra og tømmes kontinuerlig i tarmen, da hesten ikke har galleblære. Den medvirker til emulgering av fett slik at dette kan absorberes. Bukspyttkjertelen utskiller et vannrikt sekret som inneholder mye bikarbonat og et enzymholdig sekret. Det enzymholdige sekretet inneholder enzymer som spalter proteiner (trypsin), fett (lipaser) og stivelse (amylaser). Bikarbonatet nøytraliserer det sure mageinnholdet slik at pH i tarmen stiger.',1,13713,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(647,725,'Tunntarm','tunntarm11538','<br />En stor häst har en ca 20 meter lång tunntarm. Den delas upp i tre delar: duodenum (tolvfingertarmen), jejunum och ileum. I duodenum (ca 1 m lång) finns utförselsgång för galla och bukspott. Gallan utsöndras från levern och töms kontinuerligt i tarmen, då hästen inte har någon gallblåsa. Den medverkar till emulgering av fett så att detta kan absorberas. <br /><br />Bukspotts-körteln utsöndrar ett vattenrikt sekret som innehåller mycket bikarbonat och ett enzymhaltigt sekret. Det enzymhaltiga sekretet innehåller enzymer som spaltar proteiner (trypsin), fett (lipaser) och stärkelse (amylaser). Bikarbonatet neutraliserar det sura maginnehållet så att pH-värdet i tarmen ökar. <br /><br />I tunntarmen bryts lätt smältbara näringsämnen ner som socker, stärkelse, protein och fett med hjälp av enzymer. Chymet (tarminnehållet) passerar tunntarmen med en hastighet på ca 20 cm per minut. Detta betyder att chymet annvänder ca 1 ½ timme på att passera den ca 20 meter långa tunntarmen. I den sista delen av tunntarmen (ileum) samlar sig chymet och blir ryckvis under högt tryck pressat in i blindtarmen. Detta händer 3-6 gånger per timme, mängderna är från 200 till 1500 ml per gång. Tunntarmsinnehållet är vattenrikt. I grovfoderransoner är torrsubstansinnehållet på under 4% i innehållet i sista delen av tunn-tarmen (ileum), vid blandade ransoner mellan 4-10%.','',-2,11,'2008-09-09 12:53:42',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:53:42','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,11,'','',1,11322,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(648,726,'Tunntarm','tunntarm79','<p>En stor häst har en ca 20 meter lång tunntarm. Den delas upp i tre delar: duodenum (tolvfingertarmen), jejunum och ileum. I duodenum (ca 1 m lång) finns utförselsgång för galla och bukspott. Gallan utsöndras från levern och töms kontinuerligt i tarmen, då hästen inte har någon gallblåsa. Den medverkar till emulgering av fett så att detta kan absorberas. <br /><br />Bukspotts-körteln utsöndrar ett vattenrikt sekret som innehåller mycket bikarbonat och ett enzymhaltigt sekret. Det enzymhaltiga sekretet innehåller enzymer som spaltar proteiner (trypsin), fett (lipaser) och stärkelse (amylaser). Bikarbonatet neutraliserar det sura maginnehållet så att pH-värdet i tarmen ökar. <br /><br />I tunntarmen bryts lätt smältbara näringsämnen ner som socker, stärkelse, protein och fett med hjälp av enzymer. Chymet (tarminnehållet) passerar tunntarmen med en hastighet på ca 20 cm per minut. Detta betyder att chymet annvänder ca 1 ½ timme på att passera den ca 20 meter långa tunntarmen. I den sista delen av tunntarmen (ileum) samlar sig chymet och blir ryckvis under högt tryck pressat in i blindtarmen. Detta händer 3-6 gånger per timme, mängderna är från 200 till 1500 ml per gång. Tunntarmsinnehållet är vattenrikt. I grovfoderransoner är torrsubstansinnehållet på under 4% i innehållet i sista delen av tunn-tarmen (ileum), vid blandade ransoner mellan 4-10%.</p>','',1,11,'2008-09-09 12:53:42',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:53:42','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,94,'hästens tunntarm, fett i hästen, hästar och fett','En stor häst har en ca 20 meter lång tunntarm. Den delas upp i tre delar: duodenum (tolvfingertarmen), jejunum och ileum. I duodenum (ca 1 m lång) finns utförselsgång för galla och bukspott. Gallan utsöndras från levern och töms kontinuerligt i tarmen, då hästen inte har någon gallblåsa. Den medverkar till emulgering av fett så att detta kan absorberas.',1,13911,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(649,727,'Stortarmen (blind- og tyktarm)','stortarmen-blind-og-tyktarm','<p>Stortarmen er hos hesten det største afsnit af fordøjelseskanalen (ca. 130 liter). Den består af blind- og tyktarm. Disse voluminøse tarmafsnit er hos hesten udviklet til nogle enorme gæringskamre. Hesten kan ikke selv danne enzymer, der kan nedbryde de tungtfordøjelige kulhydrater som cellulose og hemicellulose. Den er derfor afhængig af, at mikroorganismerne i stortarmen danner de nødvendige enzymer hertil.</p>\r\n<p>Foderets indhold af fibre passerer ufordøjet til stortarmen, hvor de bliver nedbrudt af bakterier og andre mikroorganismer. Mikroorganismernes aktivitet afhænger af de næringsstoffer, der tilføres med foderet. Et passende forhold mellem let- og tungtnedbrydelige kulhydrater samt kvælstof, mineraler og vitaminer er vigtigt.</p>\r\n<p>Foderet opholder sig i stortarmen i 24-48 timer. Først passerer tarmindholdet gennem blindtarmen, som er ca. 1 meter lang og herfra videre gennem det omfangsrige tyktarmsafsnit, der går over i endetarmen. Under passagen gennem stortarmen opsuges størsteparten af vandet, så tarmindholdet bliver mere tørt. I den sidste del af stortarmen har tarmvæggen poseagtige udvidelser, og de giver tarmindholdet den karakteristiske form, når hesten afsætter sin gødning som hestepærer.</p>\r\n<p>I stortarmen dannes B-vitaminerne (thiamin, riboflavin, pantothensyre, nicotinsyre, pyridoxin, folinsyre, biotin og B<sub><span style=\"font-size: 8pt;\">12</span></sub>) af tarmfloraen. En forudsætning for, at hesten danner disse vitaminer i tarmen er, at tarmbakterierne har gode betingelser, hvilket betyder, at der skal være rigeligt med godt stråfoder i foderplanen. Fodres der med meget grovfoder, ligger pH i tyktarmen på ca. 6,5. Tilføres tarmen meget stivelse i form af store mængder korn, falder pH-værdien. Resultatet kan blive en mælkesyreforgæring, som evt. kan udvikle sig til forfangenhed.</p>','',1,11,'2008-09-09 12:55:59',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:55:59','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,78,'','',1,16122,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(651,729,'Gros intestin','hind-gut','<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">Le cheval</span> <span class=\"hps\">est</span> <span class=\"hps\">techniquement</span> <span class=\"hps\">considéré comme un</span> <span class=\"hps alt-edited\">\"fermenteur du</span> <span class=\"hps alt-edited\">gros intestin\"</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Les herbivores</span> <span class=\"hps\">qui sont</span> <span class=\"hps alt-edited\">fermenteurs du</span> <span class=\"hps alt-edited\">gros intestin</span> <span class=\"hps alt-edited\">sont caractérisés par</span> <span class=\"hps atn\">le développement d\'</span><span>une</span> <span class=\"hps\">ou plusieurs</span> <span class=\"hps\">grandes chambres</span> <span class=\"hps\">de fermentation</span> <span class=\"hps\">dans les parties</span> <span class=\"hps\">distales de</span> <span class=\"hps\">leur</span> <span class=\"hps\">tube digestif.</span> <span class=\"hps\">Chez le cheval</span> <span class=\"hps\">à la fois le</span> <span class=\"hps\">caecum et</span> <span class=\"hps\">le côlon</span> <span class=\"hps\">sont utilisés comme</span> <span class=\"hps\">chambres de fermentation</span><span>.</span></span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">Le</span> <span class=\"hps\">caecum</span> <span class=\"hps\">est un sac</span> <span class=\"hps\">aveugle</span> <span class=\"hps alt-edited\">commençant au point</span> <span class=\"hps\">où</span> <span class=\"hps\">l\'iléon</span> <span class=\"hps alt-edited\">se déverse dans le</span> <span class=\"hps alt-edited\">gros intestin</span><span>.</span> <span class=\"hps alt-edited\">Il mesure environ</span> <span class=\"hps\">1</span> <span class=\"hps\">m de long et</span> <span class=\"hps\">contient</span>, <span class=\"hps alt-edited\">chez un</span> <span class=\"hps\">cheval</span> <span class=\"hps\">de taille moyenne</span><span>,</span> <span class=\"hps\">30 litres de</span> <span class=\"hps\">digesta</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Le</span> <span class=\"hps alt-edited\">côlon</span> <span class=\"hps\">a</span> <span class=\"hps\">une anatomie</span> <span class=\"hps\">complexe et</span> <span class=\"hps\">passe</span> <span class=\"hps alt-edited\">par une</span> <span class=\"hps alt-edited\">forme de</span> <span class=\"hps alt-edited\">double</span> <span class=\"hps\">fer à cheval</span> <span class=\"hps\">de la jonction avec</span> <span class=\"hps\">le caecum</span> <span class=\"hps\">vers</span> <span class=\"hps\">le foie</span> <span class=\"hps alt-edited\">dans</span> la <span class=\"hps\">partie avant</span> <span class=\"hps\">de la cavité abdominale</span>. <span class=\"hps\">Ensuite, il</span> <span class=\"hps alt-edited\">continue vers</span> <span class=\"hps\">la</span> <span class=\"hps\">flexion</span> <span class=\"hps alt-edited\">pelvienne</span> <span class=\"hps\">à l\'arrière de</span> <span class=\"hps\">la cavité abdominale,</span> <span class=\"hps\">puis</span> <span class=\"hps\">de nouveau</span> <span class=\"hps\">vers l\'avant</span> <span class=\"hps alt-edited\">pour se vider</span> <span class=\"hps\">enfin</span> <span class=\"hps\">dans le rectum.</span></span><br /><br /></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">Les</span> <span class=\"hps\">chambres de fermentation</span> <span class=\"hps\">ont une population</span> <span class=\"hps\">dense en</span> <span class=\"hps alt-edited\">microorganismes</span> <span class=\"hps atn\">(</span><span>bactéries et protozoaires</span><span>, tableau 5)</span> <span class=\"hps\">qui digèrent</span> <span class=\"hps\">les glucides</span> <span class=\"hps\">fibreux tels</span> <span class=\"hps\">que la cellulose</span><span>,</span> <span class=\"hps\">l\'hémicellulose et</span> <span class=\"hps\">pectines</span> <span class=\"hps alt-edited\">aucun d\'eux</span> <span class=\"hps alt-edited\">n\'étant découpés</span> <span class=\"hps\">dans l\'intestin grêle</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Le cheval</span><span>,</span> <span class=\"hps\">comme tous les autres</span> <span class=\"hps\">animaux herbivores</span><span>,</span> <span class=\"hps\">dépend</span> <span class=\"hps\">des enzymes microbiennes</span> <span class=\"hps\">pour extraire</span> <span class=\"hps\">l\'énergie</span> <span class=\"hps\">de ces</span> <span class=\"hps\">hydrates de carbone fibreux</span><span>.</span> <span class=\"hps alt-edited\">Aucune</span> <span class=\"hps\">digestion de la cellulose</span> <span class=\"hps alt-edited\">ne pourrait avoir lieu</span> <span class=\"hps\">dans un</span> <span class=\"hps alt-edited\">gros intestin</span> <span class=\"hps\">stérile.</span></span><br /><br /><strong>pH<span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps alt-edited\">,</span> <span class=\"hps\">concentration en ammoniac</span><span>,</span> <span class=\"hps alt-edited\">et nombre de</span> <span class=\"hps\">microbes dans</span> <span class=\"hps\">le</span> <span class=\"hps\">digesta</span> <span class=\"hps\">dans</span> <span class=\"hps\">différentes parties du</span> <span class=\"hps\">tube digestif</span> <span class=\"hps\">d\'un cheval</span> <span class=\"hps\">sur</span> <span class=\"hps\">une</span> <span class=\"hps\">ration</span> <span class=\"hps\">de</span> <span class=\"hps alt-edited\">foin </span><span>:</span></span> <br /></strong></p>\r\n<table style=\"width: 453px; height: 160px;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Intestin grêle</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Caecum</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Côlon</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">pH</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">7.4</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">6.6</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">6.6</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">pH</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">52</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">29</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">54</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Ammoniac-N, mg/l</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">36</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">492</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">363</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Bactéries/gramme x 10E+6</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">0.9</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">2.6</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">21.4</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">E. Coli/ gram x 10E+6</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">0</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">5600</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">0</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Protozoaires/ gramme</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">La concentration des</span> <span class=\"hps\">microbes dans</span> <span class=\"hps atn alt-edited\">le </span><span class=\"alt-edited\">gros intestin</span> <span class=\"hps alt-edited\">du </span> <span class=\"hps\">cheval</span> <span class=\"hps\">est approximativement la même</span> <span class=\"hps\">que celle trouvée</span> <span class=\"hps\">dans les estomacs</span> <span class=\"hps\">des ruminants.</span> <span class=\"hps\">L\'activité</span> <span class=\"hps alt-edited\">et le nombre de</span> <span class=\"hps\">microorganismes sont</span> <span class=\"hps\">fortement dépendants des</span> <span class=\"hps\">nutriments</span> <span class=\"hps\">qui atteignent</span> <span class=\"hps atn alt-edited\">le </span><span class=\"alt-edited\">gros intestin</span> <span class=\"hps\">avec le contenu</span> <span class=\"hps\">de l\'iléon</span><span>,</span> <span class=\"hps alt-edited\">la vitesse</span> <span class=\"hps\">de passage</span>, <span class=\"hps\">et la capacité de</span> <span class=\"hps alt-edited\">tamponnage</span> <span class=\"hps\">des glandes</span> <span class=\"hps\">de la paroi intestinale</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Une croissance microbienne</span> <span class=\"hps\">efficace</span> <span class=\"hps\">dépend d\'un</span> <span class=\"hps\">approvisionnement adéquat</span> <span class=\"hps\">d\'azote</span> <span class=\"hps\">(comme</span> <span class=\"hps\">les protéines, les</span> <span class=\"hps\">acides aminés</span> <span class=\"hps\">ou des ions ammonium</span><span>)</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Une certaine quantité</span> <span class=\"hps\">d\'hydrates de carbone</span> <span class=\"hps\">facilement</span> <span class=\"hps\">fermentescibles</span> <span class=\"hps\">(amidon</span> <span class=\"hps\">et</span> <span class=\"hps\">monosaccharides)</span> <span class=\"hps\">permettra d\'accélérer</span> <span class=\"hps\">la croissance bactérienne et</span> <span class=\"hps\">la synthèse des protéines</span><span>.</span></span></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><br /><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps alt-edited\">Les acides gras</span> <span class=\"hps atn alt-edited\">à courte chaîne (</span><span>acétate</span><span>,</span> <span class=\"hps\">propionate</span><span>,</span> <span class=\"hps\">butyrate</span> <span class=\"hps\">et</span> <span class=\"hps\">lactate</span><span>)</span> <span class=\"hps alt-edited\">qui sont produits</span> <span class=\"hps alt-edited\">par les bactéries</span> <span class=\"hps\">durant</span> <span class=\"hps\">la digestion des fibres</span> <span class=\"hps\">sont absorbés dans</span> <span class=\"hps\">la circulation sanguine</span> <span class=\"hps\">et utilisés</span> <span class=\"hps\">comme source d\'énergie</span> <span class=\"hps\">par</span> <span class=\"hps alt-edited\">le </span> <span class=\"hps\">cheval</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Les bactéries</span> <span class=\"hps\">synthétisent</span> <span class=\"hps\">aussi</span> <span class=\"hps\">de grandes quantités de</span> <span class=\"hps\">vitamines</span> <span class=\"hps alt-edited\">hydrosolubles</span> <span class=\"hps alt-edited\">du </span> <span class=\"hps\">complexe B</span> <span class=\"hps\">(tableau 6)</span><span>,</span> <span class=\"hps\">mais</span> <span class=\"hps alt-edited\">la mesure où</span> <span class=\"hps alt-edited\">celles-ci</span> <span class=\"hps alt-edited\">sont absorbées</span> <span class=\"hps alt-edited\">n\'est pas connue</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Cependant, les chevaux</span> <span class=\"hps alt-edited\">ayant</span> <span class=\"hps\">une charge de travail</span> <span class=\"hps\">normale</span> <span class=\"hps\">ne connaissent</span> <span class=\"hps\">pas</span> <span class=\"hps alt-edited\">de carences en vitamine</span> <span class=\"hps\">B ou C</span><span>.</span> <span class=\"hps alt-edited\">Les chevaux</span> <span class=\"hps alt-edited\">utilisés</span> <span class=\"hps alt-edited\">pour des exercices intenses</span> <span class=\"hps alt-edited\">ou des compétitions en</span> <span class=\"hps\">endurance</span> <span class=\"hps alt-edited\">sont souvent supplémentés avec</span> <span class=\"hps alt-edited\">des compléments vitaminiques</span><span class=\"alt-edited\">, bien qu\'</span><span class=\"hps alt-edited\">aucune exigence</span> <span class=\"hps alt-edited\">précise pour celles-ci</span><span class=\"hps\"></span> <span class=\"hps alt-edited\">n\'ait été donnée</span> <span class=\"hps\">dans la littérature internationale</span><span>.</span></span><br /><br /></p>\r\n<p><strong><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps alt-edited\">Concentrations en</span> <span class=\"hps\">vitamines B</span> <span class=\"hps\">dans les aliments</span> <span class=\"hps\">et</span> <span class=\"hps\">le contenu intestinal</span> <span class=\"hps\">en mg /</span> <span class=\"hps\">kg de matière sèche</span></span></strong></p>\r\n<table style=\"width: 492px; height: 212px;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Vitamine</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Aliment</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Caecum</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Début du Côlon </td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Fin du Côlon</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">B1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">1.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.8</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">B2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">9.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">12.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">B6</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">2.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">6.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">6.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Acide Nicotinique</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">121.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">96.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">119.0</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Acide Pantothénique</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">39.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">34.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">20.5</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Biotine</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.01</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">2.3</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Acide folique</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">4.7</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">\r\n<p>2.7</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><br /><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">Dans la seconde moitié</span> <span class=\"hps\">du tube digestif</span> <span class=\"hps\">les fèces</span> <span class=\"hps alt-edited\">s\'assèchent</span> <span class=\"hps\">progressivement en raison de</span> <span class=\"hps atn\">l\'absorption de l\'</span><span>eau et des ions</span><span>.</span></span></p>','',1,11,'2008-09-09 12:55:59',62,'','2015-07-29 13:32:38',81,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:55:59','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,81,'','',1,15861,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(653,731,'Blindtarm og tykktarm','blindtarm-og-tykktarm','<p>Hestens blindtarm rommer ca 30 liter. Den er omlag 1 meter lang og opptil 25 cm i diameter. Blindtarmen og det meste av den store tykktarmen er hestens \" gjæringskammer\" i likhet med formagene hos drøvtyggerne. Her finnes bakterier ( i blindtarmen også protozoer) som bryter ned tungtfordøyelige fôr-komponenter som ikke fordøyes i tynntarmen. Selv om hesten er planteeter produserer den i likhet med drøvtyggerne ikke selv enzymer som bryter ned tungtfordøyelige karbohydrater som cellulose og hemicellulose. Den er derfor helt avhengig av mikrobene i blindtarm og tykktarm for at disse fôrkomponentene ved hjelp av mikrobenes enzymproduksjon skal kunne brytes ned og komme til nytte.</p>\r\n<p><strong>Tabell 5.</strong> pH-verdi, ammoniakkinnhold og antall mikrober i hesens tarminnhold (ved høyrasjoner).</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<table style=\"width: 81%;\" border=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td width=\"31%\"></td>\r\n<td width=\"23%\">\r\n<div align=\"center\">Tynntarm</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"22%\">\r\n<div align=\"center\">Blindtarm</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"24%\">\r\n<div align=\"center\">Tykktarm</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"31%\">pH</td>\r\n<td width=\"23%\">\r\n<div align=\"center\">7,4</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"22%\">\r\n<div align=\"center\">6,6</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"24%\">\r\n<div align=\"center\">6,6</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"31%\">NH3-N, mg/100 ml</td>\r\n<td width=\"23%\">\r\n<div align=\"center\">5,2</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"22%\">\r\n<div align=\"center\">2,9</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"24%\">\r\n<div align=\"center\">5,4</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"31%\">Bakterier/gram *10E6</td>\r\n<td width=\"23%\">\r\n<div align=\"center\">36</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"22%\">\r\n<div align=\"center\">492</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"24%\">\r\n<div align=\"center\">363</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"31%\">E.Coli/gram *10E4</td>\r\n<td width=\"23%\">\r\n<div align=\"center\">0,9</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"22%\">\r\n<div align=\"center\">2,6</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"24%\">\r\n<div align=\"center\">21,4</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"31%\">Protozoer/gram</td>\r\n<td width=\"23%\">\r\n<div align=\"center\">0</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"22%\">\r\n<div align=\"center\">5600</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"24%\">\r\n<div align=\"center\">0</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>Antall mikrober i hestens blindtarm og tykktarm er omtrent som i formagene hos kyr. Mikrobenes aktivitet avhenger av de næringsstoffer som med chymet når de bakre tarmavsnitt, passasjehastigheten og bufferkapasiteten i tarmen. Et gunstig forhold mellom lett- og tyngre nedbrytbare karbohydrater samt nitrogen, mineraler og vitaminer er viktig. Mikrobene syntetiserer også betydelige mengder vannløselige vitaminer. Hvor store mengder som produseres og i hvilken grad de absorberes er ikke kjent. Erfaring viser at hester i vanlig bruk og med normalt god tarmflora ikke lider av mangel på B-vitaminer eller C-vitamin. Hvorvidt dette er tilfelle for konkurransehester i hard trening og løp vites ikke, men det er ganske vanlig at denne typen hester får tilskudd av B-vitaminer enten gjennom fôret eller som injeksjoner.</p>\r\n<p><strong>Tabell 6.</strong> B-vitaminer i fôr og tarminnhold hos hest (mg/kg tørrstoff).</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<table style=\"width: 83%;\" border=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td width=\"18%\"></td>\r\n<td width=\"16%\">\r\n<div align=\"center\">Fôr</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"19%\">\r\n<div align=\"center\">Blindtarm</div>\r\n</td>\r\n<td colspan=\"2\">\r\n<div align=\"center\">Tykktarm</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"18%\">Vitamin</td>\r\n<td width=\"16%\"></td>\r\n<td width=\"19%\"></td>\r\n<td width=\"22%\">\r\n<div align=\"center\">begynnelse</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\">\r\n<div align=\"center\">slutt</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"18%\">B1</td>\r\n<td width=\"16%\">\r\n<div align=\"center\">1,1</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"19%\">\r\n<div align=\"center\">7,1</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"22%\">\r\n<div align=\"center\">7,8</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\">\r\n<div align=\"center\">7,8</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"18%\">B2</td>\r\n<td width=\"16%\">\r\n<div align=\"center\">0,4</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"19%\">\r\n<div align=\"center\">7,0</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"22%\">\r\n<div align=\"center\">9,2</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\">\r\n<div align=\"center\">12,2</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"18%\">B6</td>\r\n<td width=\"16%\">\r\n<div align=\"center\">0,2</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"19%\">\r\n<div align=\"center\">2,4</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"22%\">\r\n<div align=\"center\">6,1</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\">\r\n<div align=\"center\">6,2</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"18%\">Nikotinsyre</td>\r\n<td width=\"16%\">\r\n<div align=\"center\">3,0</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"19%\">\r\n<div align=\"center\">121.0</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"22%\">\r\n<div align=\"center\">96,0</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\">\r\n<div align=\"center\">119,0</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"18%\">Pantotensyre</td>\r\n<td width=\"16%\">\r\n<div align=\"center\">0,8</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"19%\">\r\n<div align=\"center\">39,2</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"22%\">\r\n<div align=\"center\">34,4</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\">\r\n<div align=\"center\">20,5</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"18%\">Biotin</td>\r\n<td width=\"16%\">\r\n<div align=\"center\">0,01</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"19%\">\r\n<div align=\"center\">0,2</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"22%\">\r\n<div align=\"center\">3,8</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\">\r\n<div align=\"center\">2,3</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"18%\">Folinsyre</td>\r\n<td width=\"16%\">\r\n<div align=\"center\">0,1</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"19%\">\r\n<div align=\"center\">3,0</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"22%\">\r\n<div align=\"center\">4,7</div>\r\n</td>\r\n<td width=\"25%\">\r\n<div align=\"center\">2,7</div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>I siste del av fordøyelseskanalen blir vann absorbert slik at gjødsla får sin endelige konsistens.</p>','',1,11,'2008-09-09 12:55:59',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:55:59','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,80,'Blindtarm hest, tykktarm hest','Hestens blindtarm rommer ca 30 liter. Den er omlag 1 meter lang og opptil 25 cm i diameter. Blindtarmen og det meste av den store tykktarmen er hestens \" gjæringskammer\" i likhet med formagene hos drøvtyggerne. Her finnes bakterier ( i blindtarmen også protozoer) som bryter ned tungtfordøyelige fôr-komponenter som ikke fordøyes i tynntarmen. Selv om hesten er planteeter produserer den i likhet med drøvtyggerne ikke selv enzymer som bryter ned tungtfordøyelige karbohydrater som cellulose og hemicellulose. Den er derfor helt avhengig av mikrobene i blindtarm og tykktarm for at disse fôrkomponentene ved hjelp av mikrobenes enzymproduksjon skal kunne brytes ned og komme til nytte.',1,16819,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(654,732,'Blind- & tjocktarm','blindatjocktarm64260','<br />Hästens blindtarm rymmer ca 30 liter. Den är ungefär 1 meter lång och upp till 25 cm i diameter. Blindtarmen och största delen av den stora tjocktarmen är hästens \"jäsnings-kammare\" liknande frammagarna till idisslarna. Här finnas bakterier (i blindtarmen också protozoer) som bryter ner svårt nerbrytbara foderkomponenter som inte bryts ner i tunntarmen. Även om hästen är växtätare producerar den lika med idisslarna inte själv enzymer som bryter ner svårt nedbrytbara kolhydrater som cellulosa och hemicellulosa. Därför är den totalt beroende av mikroberna i blindtarmen och tjocktarmen för att dessa foderkomponenter med hjälp av mikrobernas enzymproduktion skall kunna brytas ner och tillgodogöras. <br /><br /><em>Tabell 5. pH-värde, amoniakinnehåll och antal mikrober i hästens tarminnehåll (vid höransoner)</em><br /><br />\r\n<table style=\"height: 160px;\" border=\"1\" width=\"453\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Tunntarm</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Blindtarm</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Tjocktarm</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">pH</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">7.4</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">6.6</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">6.6</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">NH3 -N, mg/100 ml</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">5.2</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">2.9</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">5.4</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Bakterier/ gram x 106</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">36</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">492</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">363</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">E. Coli/ gram x 104</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">0.9</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">2.6</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">21.4</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Protozoer/ gram</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">0</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">5600</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">0</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\"></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br />Antal mikrober i hästens blindtarm och tjocktarm är ungefär som i frammagarna hos kor. Mikrobernas aktivitet beror på dom näringsämnen som med chymet når dom bakre tarm-delarna, passagehastigheten och buffertkapaciteten i tarmen. Gynnsamma förhållanden mellan lätt och svårt nedbrytbara kolhydrater samt nitrogen, vitaminer och mineraler är viktigt. Mikroberna syntetiserar också betydande mängder vattenlösliga vitaminer. Hur stora mängder som produceras och i hur stor grad dom absorberas är inte känt. <br /><br />Erfarenhet visar att hästar i normal träning och med normal tarmflora inte lider brist på B-vitamin eller C-vitamin. Om detta stämmer på tävlingshästar i hård träning och tävling vet man ej, men det är rätt vanligt att denna typen hästar får extra tillskott av B-vitaminer antingen igenom fodret eller genom injektioner. <br /><em><br />Tabell : B-vitaminer i foder och tarminnehåll hos häst (mg/kg torrsubstans) </em><br />\r\n<table style=\"height: 212px;\" border=\"1\" width=\"492\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Foder</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Blindtarm</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Tjocktarm-början</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Tjocktarm-slutet</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">B1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">1.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.8</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">B2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">9.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">12.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">B6</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">2.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">6.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">6.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Nikotinsyra</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">121.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">96.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">119.0</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Pantotensyra</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">39.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">34.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">20.5</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Biotin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.01</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">2.3</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Folinsyra</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">4.7</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">2.7</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br />I den sista delen utav fodersmältningskanalen absorberas vatten så att träcket får sin färdiga konsistens.','',-2,11,'2008-09-09 12:55:59',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:55:59','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,9,'','',1,13959,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(655,733,'Blind- & tjocktarm','blindatjocktarm3045','<p>Hästens blindtarm rymmer ca 30 liter. Den är ungefär 1 meter lång och upp till 25 cm i diameter. Blindtarmen och största delen av den stora tjocktarmen är hästens \"jäsnings-kammare\" liknande frammagarna till idisslarna. Här finnas bakterier (i blindtarmen också protozoer) som bryter ner svårt nerbrytbara foderkomponenter som inte bryts ner i tunntarmen. Även om hästen är växtätare producerar den lika med idisslarna inte själv enzymer som bryter ner svårt nedbrytbara kolhydrater som cellulosa och hemicellulosa. Därför är den totalt beroende av mikroberna i blindtarmen och tjocktarmen för att dessa foderkomponenter med hjälp av mikrobernas enzymproduktion skall kunna brytas ner och tillgodogöras. <br /><br /><strong>pH-värde, amoniakinnehåll och antal mikrober i hästens tarminnehåll (vid höransoner)</strong></p>\r\n<table style=\"height: 160px; width: 453px;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Tunntarm</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Blindtarm</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Tjocktarm</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">pH</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">7.4</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">6.6</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">6.6</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">NH3 -N, mg/100 ml</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">5.2</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">2.9</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">5.4</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Bakterier/ gram x 106</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">36</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">492</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">363</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">E. Coli/ gram x 104</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">0.9</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">2.6</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">21.4</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">Protozoer/ gram</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">0</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">5600</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\">0</td>\r\n<td style=\"text-align: left;\"> </td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><br />Antal mikrober i hästens blindtarm och tjocktarm är ungefär som i frammagarna hos kor. Mikrobernas aktivitet beror på dom näringsämnen som med chymet når dom bakre tarm-delarna, passagehastigheten och buffertkapaciteten i tarmen. Gynnsamma förhållanden mellan lätt och svårt nedbrytbara kolhydrater samt nitrogen, vitaminer och mineraler är viktigt. Mikroberna syntetiserar också betydande mängder vattenlösliga vitaminer. Hur stora mängder som produceras och i hur stor grad dom absorberas är inte känt. <br /><br />Erfarenhet visar att hästar i normal träning och med normal tarmflora inte lider brist på B-vitamin eller C-vitamin. Om detta stämmer på tävlingshästar i hård träning och tävling vet man ej, men det är rätt vanligt att denna typen hästar får extra tillskott av B-vitaminer antingen igenom fodret eller genom injektioner. <br /><em><br /></em><strong>B-vitaminer i foder och tarminnehåll hos häst (mg/kg torrsubstans)</strong></p>\r\n<table style=\"height: 212px; width: 492px;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Vitamin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Foder</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Blindtarm</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Tjocktarm-början</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Tjocktarm-slutet</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">B1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">1.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.8</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">B2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">7.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">9.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">12.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">B6</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">2.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">6.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">6.2</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Nikotinsyra</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">121.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">96.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">119.0</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Pantotensyra</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">39.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">34.4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">20.5</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Biotin</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.01</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3.8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">2.3</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Folinsyra</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">0.1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">3.0</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">4.7</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">2.7</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><br />I den sista delen utav fodersmältningskanalen absorberas vatten så att träcket får sin färdiga konsistens.</p>','',1,11,'2008-09-09 12:55:59',62,'','2015-01-09 14:59:52',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-09 12:55:59','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,82,'hästens blindtarm, hästens fysiologi','Hästens blindtarm rymmer ca 30 liter. Den är ungefär 1 meter lång och upp till 25 cm i diameter. Blindtarmen och största delen av den stora tjocktarmen är hästens \"jäsnings-kammare\" liknande frammagarna till idisslarna. Här finnas bakterier (i blindtarmen också protozoer) som bryter ner svårt nerbrytbara foderkomponenter som inte bryts ner i tunntarmen. Även om hästen är växtätare producerar den lika med idisslarna inte själv enzymer som bryter ner svårt nedbrytbara kolhydrater som cellulosa och hemicellulosa. Därför är den totalt beroende av mikroberna i blindtarmen och tjocktarmen för att dessa foderkomponenter med hjälp av mikrobernas enzymproduktion skall kunna brytas ner och tillgodogöras.',1,17556,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(656,734,'Internationelle normer','internationelle-normer','<p>Beregning af hestenes behov for omsættelig energi (MJ) og protein er gjort i henhold til behovsnormer udviklet i Frankrig og Holland. I dataprogrammet kalder vi denne norm for \"Europæisk standard\" Dette system er udviklet i Frankrig over en lang periode med udgangspunkt i forsøg med heste. I Holland har man forbedret systemet og vi har fulgt de hollandske anbefalinger. Dette system er derfor udviklet specielt til heste og der ligger mange års forskning bagved. Systemet har været lagt frem på flere internationale  kongresser.</p>\r\n<p><strong>NRC 2007</strong> Behovene for vitaminer og mineraler er hentet fra den nyeste amerikanske NRC-norm fra 2007. Disse normer revideres jævnlig, og der bliver ved revisionen taget hensyn til forsøgsresultater fra det meste af verden.  NRC-normen anvendes idag over hele verden. Der er gjort enkelte justeringer af normen for at tilpasse denne til forhold i Norden. Disse justeringer er foretaget efter anbefaling fra professor H.Meyer i Tyskland og i samarbejde med de andre nordiske lande.</p>\r\n<p><strong>NB! NRC-normen er en minimumsnorm</strong>. Dette betyder at under praktiske forhold bør man ligge ca 25% over normen for de fleste næringsstoffers vedkommende. I dette dataprogram er der taget hensyn hertil og hestens behov for vitaminer og mineraler er sat som en optimumsnorm. I de normer som er anvendt bliver de fleste behov angivet som ligninger hvor oplysninger som kropsvægt, drægtighedsmåned, laktationsmåned, alder, tilvækst og træningsintensitet indgår.I PC-Horse beregnes og angives energi- og proteinbehovet som standard efter de nordiske normer, som er baseret på Franske/Hollandske data. Mineral og vitamin behovet beregnes helt efter NRC2007-normen. I programmets Konsultversion kan man også vælge og angive energi- og proteinbehov efter de amerikanske normer og vise energibehovet i megajoule eller megacalorier. Proteinet udtrykkes som råprotein(N X 6,25)</p>','',1,9,'2008-09-10 12:24:49',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 12:24:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,97,'','',1,18182,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(658,736,'Recommandations du NRC','international-norms','<p><strong>Minéraux et vitamines</strong></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">Les</span> <span class=\"hps\">besoins en vitamines</span> <span class=\"hps\">et minéraux</span> <span class=\"hps\">sont</span> <span class=\"hps\">calculées à partir des normes du</span> <span class=\"hps alt-edited\">NRC</span> <span class=\"hps atn\">(</span><span>2007)</span> <span class=\"hps atn\">(</span><span>quantités</span> <span class=\"hps\">recommandées</span>). <span class=\"hps\">La</span> <span class=\"hps\">norme <span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps alt-edited\">NRC</span></span> pour les</span> <span class=\"hps\">minéraux et les vitamines</span> <span class=\"hps\">est</span> <span class=\"hps\">la norme acceptée</span> <span class=\"hps\">partout dans le monde</span> <span class=\"hps\">aujourd\'hui et</span> <span class=\"hps\">révisée</span> <span class=\"hps\">à intervalles irréguliers</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Cela</span> <span class=\"hps\">représente l\'ensemble des résultats</span> <span class=\"hps\">et de l\'expérience de</span> <span class=\"hps\">la recherche en nutrition</span> <span class=\"hps\">équine</span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span><span>.</span> <span class=\"hps\">Certaines modifications</span> <span class=\"hps\">à</span> <span class=\"hps\">la norme</span> <span class=\"hps alt-edited\">NRC</span> <span class=\"hps\">ont été incluses dans</span> <span class=\"hps\">le programme suivant</span> <span class=\"hps\">les recommandations</span>, <span class=\"hps\">entre autres</span><span>, du professeur H.</span> <span class=\"hps\">Meyer</span> <span class=\"hps\">en Allemagne et</span> <span class=\"hps\">de</span> <span class=\"hps\">la collaboration avec des</span> <span class=\"hps\">nutritionnistes</span> <span class=\"hps\">équins</span> <span class=\"hps\">Nordiques</span>.</span></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span title=\"It is important to recognise that the NRC norm is a minimal norm.\">Il est important de savoir que la norme du NRC est une norme minimale. </span><span title=\"This means that it is advisable to increase requirements by approximately 25% to secure the provision of sufficient amounts of specific nutrients under practical feeding conditions.\">Cela signifie qu\'il est conseillé d\'augmenter les exigences d\'environ 25% pour garantir la fourniture de quantités suffisantes de nutriments spécifiques dans des conditions pratiques d\'alimentation. </span><span title=\"In the current versions of the computer program we have already created this transformation from minimal norms to what we have termed &quot;optimum norms&quot; for most nutrients.\">Dans les versions actuelles du programme, nous avons déjà intégré cette transformation des normes minimales à ce que nous avons appelé «normes optimales\" pour la plupart des nutriments. </span><span title=\"The requirements for nutrients as given in the program will therefore be the optimum norm.\">Les exigences pour les éléments nutritifs comme indiqué dans le programme seront donc la norme optimale. </span><span title=\"When the amounts of a particular nutrient provided by the diet are below a certain limit (this value is usually the NRC recommendation), the program issues a warning, and you are prompted to increase the amounts of the nutrient by changing the diet of the horse\">Lorsque les quantités d\'un nutriment particulier fournis par l\'alimentation sont en dessous d\'une certaine limite (cette valeur est habituellement la recommandation du NRC), le programme émet un avertissement : vous êtes alors invité à augmenter les quantités de nutriments en modifiant le régime du cheval</span><span title=\".\">. </span><span title=\"The norms are generally provided as equations where you have to input relevant information about the particular horse you are formulating the diets for.\">Les normes sont généralement fournies sous forme d\'équations pour lesquelles vous devez fournir des informations pertinentes sur le cheval pour lequel vous formulez une ration. Les i</span><span title=\"Information usually required for this is:&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;\">nformations habituellement requises pour cela sont :</span></span></p>\r\n<ul>\r\n<li>Poids corporel</li>\r\n<li>Age et taux de croissance pour les jeunes chevaux en croissance</li>\r\n<li>Stade de la gestation ou lactation pour les juments reproductrices</li>\r\n<li>Intensité de travail et niveau d\'exercice</li>\r\n</ul>\r\n<p><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span title=\"It is common to subdivide the requirements into\">Il est courant de subdiviser les exigences en :<br /></span></span></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span title=\"Maintenance requirement: The amount of a nutrient which is required to maintain the body pool of that nutrient.\"><strong>Besoins d\'entretien</strong> : La quantité d\'un nutriment qui est nécessaire pour maintenir la réserve du corps pour ce nutriment. </span><span title=\"The maintenance requirement for energy is the energy used to keep the cells, tissues and organs of the horse alive and running, to maintain body temperature and keep a constant body weight.\">Le besoin d\'entretien en l\'énergie est l\'énergie utilisée pour garder les cellules, tissus et organes du cheval vivants et fonctionnels, pour maintenir la température du corps et de garder un poids corporel constant.</span></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span title=\"Production requirement: The amount of a nutrient which is used by the horse for production of milk, a foetus, or for carrying out a certain amount of work.\"><strong>Besoins de production</strong> : La quantité d\'un nutriment qui est utilisé par le cheval pour la production de lait, d\'un foetus, ou pour mettre en oeuvre une certaine quantité de travail.</span></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span title=\"The temperament of the horse will influence the requirement for energy and hence for other nutrients as well.\">Le tempérament du cheval influera sur les besoins en énergie et donc pour d\'autres nutriments aussi. Les chevaux f</span><span title=\"Easily agitated and &quot;excitable&quot; horses have a somewhat higher energy requirement than more docile breeds.\">acilement agités et \"excitables\" ont une exigence en énergie un peu plus élevée que les races les plus dociles. Les c</span><span title=\"Excitable horses will also use more energy when undergoing the same work load or training intensity as more docile horses.\">hevaux excitables utiliseront également plus d\'énergie à charge de travail ou intensité de l\'entrainement égales que les chevaux les plus dociles. </span><span title=\"Thus there is an important need for individualisation in the feeding requirements of horses, not only where the composition of the diet is concerned, but also when it comes to the calculation of requirements.\">Ainsi, il est très important d\'individualiser les besoins alimentaires des chevaux, non seulement en ce qui concerne la composition de la ration, mais aussi quant au calcul des besoins. </span><span title=\"A good computer program can provide for this level of customisation.\">Un bon programme d\'ordinateur peut proposer ce niveau de personnalisation.</span></p>','',1,9,'2008-09-10 12:24:49',62,'','2015-07-25 20:57:53',81,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 12:24:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,96,'','',1,17797,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(660,738,'Internationale behovsnormer','internationale-behovsnormer','<p>Beregning av hestenes behov for energi (Fôrenhet Hest, FEh) og fordøyelig råprotein er gjort i henhold til behovsnormer utviklet i Frankrike og Nederland. I dataprogrammet har vi kalt denne normen \"Europeisk standard\"</p>\r\n<p>Dette systemet er utviklet i Frankrike over mange år med utgangspunkt i forsøk med hester. I Nederland har man gjort forbedringer av systemet og vi har fulgt de nederlandske anbefalingene. Dette systemet er derfor utviklet for hester og det ligger mange års forskning bak. Systemet har vært presentert på mange internasjonale kongresser og er i Norden tilpasset de nordiske energi- og protein enhetene (Austbø, D., 1996).</p>\r\n<p>Behovene for vitaminer og mineraler er hentet fra den nyeste amerikanske NRC-normen fra 2007. Disse normene revideres jevnlig, og det blir ved revisjonene tatt hensyn til forsøksresultater fra det meste av verden. NRC-normen brukes i dag over hele verden. Det er gjort enkelte justeringer av denne normen for å tilpasse den til forhold i Norden. Dette er gjort etter anbefaling fra professor H.Meyer i Tyskland og i samarbeid med de andre nordiske land. <strong></strong></p>\r\n<p><strong>NB! NRC-normen er en </strong><strong>minimumsnorm </strong></p>\r\n<p>Det betyr at en under praktiske forhold bør legge seg ca 25% over normen for de fleste næringsstoffer. I dette dataprogrammet er dette tatt hensyn til og hestens behov for vitaminer og mineraler er satt som en optimumsnorm. I de normene som er brukt oppgir man de fleste behovene som ligninger der opplysninger som kroppsvekt , drektighetsmåned , fostervekst, laktasjonsmåned , alder , tilvekst og treningsintensitet inngår. Normene er derfor godt tilpasset bruk i dataprogrammer som enkle regneark, eller i mer avanserte fôrplanleggingsprogrammer som PC-Horse.</p>\r\n<p>I PC-Horse kan man velge å beregne alle næringsbehov i henhold til NRC-2007. Da blir også energi- og protein behovet beregnet ut fra de amerikanske normene, og ikke fra den nordiske normer som er bygd på Franske/Nederlandske data.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,9,'2008-09-10 12:24:49',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 12:24:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,95,'behovsnormer hest, behov hest','Beregning av hestenes behov for energi (Fôrenhet Hest, FEh) og fordøyelig råprotein er gjort i henhold til behovsnormer utviklet i Frankrike og Nederland. I dataprogrammet har vi kalt denne normen \"Europeisk standard\" Dette systemet er utviklet i Frankrike over mange år med utgangspunkt i forsøk med hester. I Nederland har man gjort forbedringer av systemet og vi har fulgt de nederlandske anbefalingene. Dette systemet er derfor utviklet for hester og det ligger mange års forskning bak.',1,18300,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(661,739,'Internationella normer','internationella-normer63662','<p><br />Beräkning av hästars behov för omsättningsbar energi (MJ) och protein är gjort i betraktande av behovsnormer utvecklade i Frankrike och Holland. Man har nu bestämt att dessa normer skall användas i Sverige. I dataprogrammet har vi kallat denna norm \"Europeisk standard\" Detta system är utvecklad i Frankrike under många års försök med hästar. I Holland har man förbättrat systemet och vi har använt de holländska rekommendationerna. Systemet är därför utvecklat för hästar under många års forskning. Systemet har varit presenterat på många internationella kongresser och är i Norden anpassat tilll de nordiska energi- och proteinenheterna (Austbø, D., 1996). <br /><br /><strong>NRC 2007</strong> - Behoven för vitaminer och mineraler har hämtats från den nyaste amerikanska NRC-normen från 2007. Dessa normer revideras regelbundet (ca var 10:e år), och tar vid revisionerna hänsyn till försökstresultat från hela världen. Det har gjort ett antal anpassnignar av normen för att passa förhållanden i Norden. Detta har skett efter riktlinjer av professor H.Meyer i Tyskland och i samarbete med de övriga nordiska länderna. NRC-normen används i dag över hela världen. <br /><em><strong><br />OBS! NRC-normen är en minimi-norm ! </strong></em>Detta betyder att i praktiken bör man lägga sig ca 25% över normen för dom flesta näringsämnen. PC-Horse har tagit hänsyn tilll detta och justerat normen tilll hästens optimala vitamin/mineralbehov. I dataprorammets normer ger man uppgifter om de flesta behov genom ekvationer i vilka uppgifter som kroppsvikt, dräktighetsmånad, laktationsmånad, ålder, tilllväxt och träningsintensitet ingår. <br /><br />I PC-Horse beräknas och anges <em>energi- och proteinbehoven</em> efter de nordiska normerna vilka bygger på Franska/Holländska data. Mineral och vitaminbehoven beräknas helt efter NRC2007-normen med smärre anpassningar till SLUs rekommendationer 2008.<br /><br /> I programmets Konsultversion kan man även välja att beräkna energi- och proteinbehoven efter de amerikanska normerna och visa energibehoven antingen i megajoule eller megacalorier. Proteinet uttrycks som råprotein (N x 6,25).</p>','',-2,9,'2008-09-10 12:24:49',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 12:24:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,79,'','',1,15713,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(662,740,'Internationella normer','internationella-normer94097','<p><br />Beräkning av hästars behov för omsättningsbar energi (MJ) och protein är gjort i betraktande av behovsnormer utvecklade i Frankrike och Holland. Man har nu bestämt att dessa normer skall användas i Sverige. I dataprogrammet har vi kallat denna norm \"Europeisk standard\" Detta system är utvecklad i Frankrike under många års försök med hästar. I Holland har man förbättrat systemet och vi har använt de holländska rekommendationerna. Systemet är därför utvecklat för hästar under många års forskning. Systemet har varit presenterat på många internationella kongresser och är i Norden anpassat tilll de nordiska energi- och proteinenheterna (Austbø, D., 1996). <br /><br /><strong>NRC 2007</strong> - Behoven för vitaminer och mineraler har hämtats från den nyaste amerikanska NRC-normen från 2007. Dessa normer revideras regelbundet (ca var 10:e år), och tar vid revisionerna hänsyn till försökstresultat från hela världen. Det har gjort ett antal anpassnignar av normen för att passa förhållanden i Norden. Detta har skett efter riktlinjer av professor H.Meyer i Tyskland och i samarbete med de övriga nordiska länderna. NRC-normen används i dag över hela världen. <br /><em><strong><br />OBS! NRC-normen är en minimi-norm ! </strong></em>Detta betyder att i praktiken bör man lägga sig ca 25% över normen för dom flesta näringsämnen. PC-Horse har tagit hänsyn tilll detta och justerat normen tilll hästens optimala vitamin/mineralbehov. I dataprorammets normer ger man uppgifter om de flesta behov genom ekvationer i vilka uppgifter som kroppsvikt, dräktighetsmånad, laktationsmånad, ålder, tilllväxt och träningsintensitet ingår. <br /><br />I PC-Horse beräknas och anges <em>energi- och proteinbehoven</em> efter de nordiska normerna vilka bygger på Franska/Holländska data. Mineral och vitaminbehoven beräknas helt efter NRC2007-normen med smärre anpassningar till SLUs rekommendationer 2008.<br /><br /> I programmets Konsultversion kan man även välja att beräkna energi- och proteinbehoven efter de amerikanska normerna och visa energibehoven antingen i megajoule eller megacalorier. Proteinet uttrycks som råprotein (N x 6,25).</p>','',1,9,'2008-09-10 12:24:49',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 12:24:49','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,94,'normer för energi häst, beräkningsnormer energi, omsättningsbar energi','Beräkning av hästars behov för omsättningsbar energi (MJ) och protein är gjort i betraktande av behovsnormer utvecklade i Frankrike och Holland. Man har nu bestämt att dessa normer skall användas i Sverige. I dataprogrammet har vi kallat denna norm \"Europeisk standard\" Detta system är utvecklad i Frankrike under många års försök med hästar. I Holland har man förbättrat systemet och vi har använt de holländska rekommendationerna. Systemet är därför utvecklat för hästar under många års forskning. Systemet har varit presenterat på många internationella kongresser och är i Norden anpassat tilll de nordiska energi- och proteinenheterna (Austbø, D., 1996).',1,18224,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(663,741,'Energibehov til vækst','energibehov-til-vaekst','<p class=\"style2\"><strong></strong>I formlerne for energibehov til vækst indgår vedligeholdelsesbehovet. Unge heste har et højere vedligeholdelsesbehov end udvoksede heste. I tillæg til dette må der beregnes et tillæg for energibehov til vækst.</p>\r\n<p class=\"style2\"><strong>Beregning af energibehov til ungheste</strong></p>\r\n<p class=\"style2\">Tabellerne er sat op for ungheste med en alder på hhv. 6, 12, 18, og 24 måneder . Energibehovet til ungheste beregnes som summen af vedligeholdelsesbehovet og behovet til vækst.</p>\r\n<p class=\"style2\">I Holland har man udviklet et system til at beregne energibehovet til ungheste som er mere fysiologisk begrundet end det vi tidligere har set. Det er derfor mulig gennem egne forsøg ,at teste hvor god beregningsmåden er, ud fra hestetype, køn race etc. I PC-Horse har vi defineret to niveauer for energibehov til ungheste. Dette er gjort for at kunne tilpasse energimængderne til heste med moderat eller kraftig tilvækst. Kraftig tilvækst (25% mere energi) anvendes til heste som skal vokse hurtigt (fuldblod, travere og enkelte rideheste) og til heste som opdrættes i flok og har meget aktivitet. Uanset hvilken norm man anvender må hestens huld altid kontrolleres og fodermængderne korrigeres herefter.</p>\r\n<p class=\"Fetstilsvart\"><strong>Vækstkurve</strong></p>\r\n<p class=\"style2\">Der er defineret en standard vækstkurve. Denne udtrykker væksten som procent af udvokset vægt.</p>\r\n<p class=\"style2\">Vækstkurve (skema):</p>\r\n<table border=\"1\" bordercolor=\"#000000\" cellspacing=\"1\" width=\"100%\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"20%\">\r\n<p>Alder (mdr)</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">0</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">3</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">6</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">9</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">12</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">15</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">18</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">21</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">24</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">27</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">30</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">33</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">36</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"20%\">\r\n<p>% af udvokset vægt</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">10</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">30</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">47</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">58</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">67</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">75</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">82</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">86</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">89</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">92</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">94</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">96</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"6%\">\r\n<p align=\"center\">97</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\nVækstkurven kan fremstilles i en tabel for heste med forskellig forventet udvokset vægt. Man kan også fremstille kurven ud fra en formel og finde vægt og daglig tilvækst ud fra aktuel hestetype og alder.','',1,9,'2008-09-10 15:27:44',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:27:44','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',11,111,'','',1,10201,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(665,743,'Jeunes chevaux','energy-requirements-for-growth','<p style=\"text-align: justify;\"><strong><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span title=\"Both maintenance requirements and requirements for weight gain must be included when calculating the requirements for young and growing horses.\">Les deux exigences en entretien et en gain de poids doivent être incluses dans le calcul des besoins pour les jeunes chevaux en croissance.</span></span></strong></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span title=\"Both maintenance requirements and requirements for weight gain must be included when calculating the requirements for young and growing horses.\"><br /></span><span title=\"Scientists in the Netherlands have developed a system based on the physiology of growth for calculating the energy requirements of young horses, where breed and blood types may be included as parameters in the equations.\">Des scientifiques des Pays-Bas ont développé un système basé sur la physiologie de la croissance pour le calcul des besoins en énergie des jeunes chevaux, où les types de race et de sang peuvent être inclus comme paramètres dans les équations. </span><span title=\"In the PC-Horse program we have defined two levels of energy requirements for young horses in order to cater for differences in the rate of gain which is advocated under different conditions.\">Dans le programme PC-Horse nous avons défini deux niveaux de besoins en énergie pour les jeunes chevaux, afin de tenir compte des différences dans le taux de gain qui est préconisée dans différentes conditions.</span></span></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span title=\"When &quot;Rapid growth rate&quot; is selected, the horse is given a 20% higher energy allowance than when &quot;Moderate growth rate&quot; is selected.\">Lorsque \"le taux de croissance rapide\" est sélectionné, il est attribué au cheval une allocation d\'énergie de 20% plus élevée que lorsque \"le taux de croissance modéré\" est sélectionné. le t</span><span title=\"Rapid growth rate is recommended for horses that are put into training at an early age as well as for horses that are raised in groups and have access to lots of exercise.\">aux de croissance rapide est recommandé pour les chevaux qui sont mis au travail à un âge précoce ainsi que pour les chevaux qui sont élevés en groupe et ont accès à beaucoup d\'exercice. </span><span title=\"Further increases in energy supplies may be provided for by selecting the &quot;moderate exercise&quot; options within the program.\">Des augmentations supplémentaires en fourniture d\'énergie peuvent être fournies en sélectionnant l\'option \"exercice modéré\" au sein du programme.</span></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span title=\"Irrespective of the target for growth rate that is selected, it is important to monitor the body condition of the horse and adjust feeding levels accordingly.\">Indépendamment de l\'objectif du taux de croissance sélectionné, il est important de surveiller l\'état corporel du cheval et de régler les niveaux d\'alimentation en conséquence. </span><span title=\"The program contains a standard growth curve which can be used to monitor the development of young horses.\">Le programme contient une courbe de croissance standard qui peut être utilisée pour surveiller le développement des jeunes chevaux. </span><span title=\"The following table may also help in monitoring the growth and development of young horses.\">Le tableau suivant peut également aider dans le suivi de la croissance et du développement des jeunes chevaux.</span></p>\r\n<p><strong><br />Croissance des jeunes chevaux selon le pourcentage du poids adulte.</strong><br /><br /></p>\r\n<table style=\"width: 642px; height: 56px;\" border=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>Age (mois)</td>\r\n<td>0</td>\r\n<td>3</td>\r\n<td>6</td>\r\n<td>9</td>\r\n<td>12</td>\r\n<td>15</td>\r\n<td>18</td>\r\n<td>21</td>\r\n<td>24</td>\r\n<td>27</td>\r\n<td>30</td>\r\n<td>33</td>\r\n<td>36</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>% du poids corporel adulte </td>\r\n<td>10</td>\r\n<td>30</td>\r\n<td>47</td>\r\n<td>58</td>\r\n<td>67</td>\r\n<td>75</td>\r\n<td>82</td>\r\n<td>86</td>\r\n<td>89</td>\r\n<td>92</td>\r\n<td>94</td>\r\n<td>96</td>\r\n<td>97</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><br /><br /><br /></p>','',1,9,'2008-09-10 15:27:44',62,'','2015-07-26 13:27:44',81,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:27:44','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,110,'','',1,9884,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(667,745,'Energibehov til vekst','energibehov-til-vekst','<p><strong></strong>I formler for energibehov til vekst inngår vedlikeholds- behovet. Unge hester har et høyere vedlikeholdsbehov enn voksne hester. I tillegg til dette må det beregnes et tillegg for energibehov til vekst. <br /> <br /> Beregning av energibehov til unghester. <br /> Tabellene er satt opp for unghester med alder 6, 12, 18, og 24 måneders alder. <br /> Energibehovet til unghest beregnes som summen av vedlikeholdsbehovet og behovet til vekst. <br /> I Nederland har man utviklet et system for beregning av energibehov til unghester som er mer fysiologisk begrunnet enn det vi tidligere har sett. Det er derfor mulig gjennom egne forsøk å teste hvor god beregningsmåten er, ut fra hestetype, kjønn rase etc. I Forplan hest har vi definert to nivåer for energibehov til unghester. Dette for å kunne tilpasse energimengdene til hester med moderat eller raskere tilvekst. Rask tilvekst (25% mer energi) brukes til hester som skal utvikles raskt (fullblod, travere og enkelte ridehester) og til hester som oppdrettes i flokk og har mye aktivitet. Uansett hvilken norm man bruker må alltid hestens hold kontrolleres og fôrmengdene korrigeres etter dette.</p>\r\n<p><br /> Det er definert en standard vekstkurve. Denne uttrykker veksten som prosent av voksen vekt.</p>\r\n<p><strong>Tabell 2. </strong> Vekstkurve for unghester.</p>\r\n<table style=\"height: 113px; width: 100%;\" cellspacing=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>Alder (mnd)</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>0</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>3</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>6</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>9</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>12</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>15</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>18</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>21</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>24</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>27</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>30</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>33</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>36</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>% av voksen vekt</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>10</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>30</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>47</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>58</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>67</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>75</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>82</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>86</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>89</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>92</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>94</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\">\r\n<p>96</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 6%;\" align=\"center\">\r\n<p>97</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>Vekstkurven kan framstilles i tabell for hester med ulik forventet voksen vekt. Man kan også fremstille kurven med en formel og finne vekt og daglig tilvekst ut fra aktuell hestetype og alder.</p>','',1,9,'2008-09-10 15:27:44',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:27:44','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',11,109,'energibehov unghester, unghestens energibehov','Beregning av energibehov til unghester.\r\nTabellene er satt opp for unghester med alder 6, 12, 18, og 24 måneders alder.\r\nEnergibehovet til unghest beregnes som summen av vedlikeholdsbehovet og behovet til vekst.\r\nI Nederland har man utviklet et system for beregning av energibehov til unghester som er mer fysiologisk begrunnet enn det vi tidligere har sett. Det er derfor mulig gjennom egne forsøk å teste hvor god beregningsmåten er, ut fra hestetype, kjønn rase etc. I Forplan hest har vi definert to nivåer for energibehov til unghester. Dette for å kunne tilpasse energimengdene til hester med moderat eller raskere tilvekst. Rask tilvekst (25% mer energi) brukes til hester som skal utvikles raskt (fullblod, travere og enkelte ridehester) og til hester som oppdrettes i flokk og har mye aktivitet. Uansett hvilken norm man bruker må alltid hestens hold kontrolleres og fôrmengdene korrigeres etter dette.',1,10286,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(668,746,'Energibehov / Unghästar','energibehov-unghaestar6619','<strong><br />Energibehov vid tilllväxt</strong> - I formlerna för energibehov vid tilllväxt ingår underhållsbehovet. Unghästar har ett högre underhållsbehov än vuxna hästar. Utöver detta måste det beräknas tilllägg för energibehov vid tilllväxt. <br /><br /><strong>Beräkning av energibehov tilll unghästar.</strong> - Tabellerna är beräknade för unghästar vid 6, 12, 18, och 24 månaders ålder. Energibehovet för unghästar beräknas som summan av underhållsbehovet och tilllägget för växt.I Holland har man utvecklat ett system för beräkningen av energibehovet tilll unghästar som är mera fysiolochiskt begrundat än dom vi tidigare har sett. Det är därför möjligt att med egna försök själv testa hur bra beräkningssättet är, utifrån förutsättningar som typ av häst, kön, ras, etc. I PC-HORSE har vi definerat två nivåer för energibehov tilll unghästar. Detta för att anpassa energimängderna tilll hästar med normal eller snabbare tilllväxt. Snabb tilllväxt (25% mera energi) annvänds tilll hästar som skall utvecklas fort (fullblod, travare, och enstaka ridhästar), och tilll hästar som föds upp i flock och därvid är mycket aktiva. Oavsett vilken norm man använder måste alltid hästens hull kontrolleras och fodermängden korrigeras efter detta. Det är definerat en standardiserad växtkurva. Denna visar växten som procent av vuxenvikt.<br /><br /><strong>Växtkurvan</strong> kan framställas i en tabell för hästar med olika förväntad vuxenvikt. Man kan också framställa kurvan med en formel och hitta vikt och daglig tilllväxt utifrån aktuell hästtyp och ålder. <br /><br /> \r\n<table style=\"height: 56px;\" width=\"642\" border=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>Ålder (månad)</td>\r\n<td>0</td>\r\n<td>3</td>\r\n<td>6</td>\r\n<td>9</td>\r\n<td>12</td>\r\n<td>15</td>\r\n<td>18</td>\r\n<td>21</td>\r\n<td>24</td>\r\n<td>27</td>\r\n<td>30</td>\r\n<td>33</td>\r\n<td>36</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>% av vuxenvikt</td>\r\n<td>10</td>\r\n<td>30</td>\r\n<td>47</td>\r\n<td>58</td>\r\n<td>67</td>\r\n<td>75</td>\r\n<td>82</td>\r\n<td>86</td>\r\n<td>89</td>\r\n<td>92</td>\r\n<td>94</td>\r\n<td>96</td>\r\n<td>97</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br /><br /><br />','',-2,9,'2008-09-10 15:27:44',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:27:44','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',11,96,'','',1,8129,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(669,747,'Energibehov / Unghästar','energibehov-unghaestar32611','<p><strong>Energibehov vid tilllväxt</strong> - I formlerna för energibehov vid tilllväxt ingår underhållsbehovet. Unghästar har ett högre underhållsbehov än vuxna hästar. Utöver detta måste det beräknas tilllägg för energibehov vid tilllväxt. <br /><br /><strong>Beräkning av energibehov tilll unghästar.</strong> - Tabellerna är beräknade för unghästar vid 6, 12, 18, och 24 månaders ålder. Energibehovet för unghästar beräknas som summan av underhållsbehovet och tilllägget för växt.I Holland har man utvecklat ett system för beräkningen av energibehovet tilll unghästar som är mera fysiolochiskt begrundat än dom vi tidigare har sett. Det är därför möjligt att med egna försök själv testa hur bra beräkningssättet är, utifrån förutsättningar som typ av häst, kön, ras, etc. I PC-HORSE har vi definerat två nivåer för energibehov tilll unghästar. Detta för att anpassa energimängderna tilll hästar med normal eller snabbare tilllväxt. Snabb tilllväxt (25% mera energi) annvänds tilll hästar som skall utvecklas fort (fullblod, travare, och enstaka ridhästar), och tilll hästar som föds upp i flock och därvid är mycket aktiva. Oavsett vilken norm man använder måste alltid hästens hull kontrolleras och fodermängden korrigeras efter detta. Det är definerat en standardiserad växtkurva. Denna visar växten som procent av vuxenvikt.<br /><br /><strong>Växtkurvan</strong> kan framställas i en tabell för hästar med olika förväntad vuxenvikt. Man kan också framställa kurvan med en formel och hitta vikt och daglig tilllväxt utifrån aktuell hästtyp och ålder. <br /><br /></p>\r\n<table style=\"height: 56px; width: 642px;\" border=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>Ålder (månad)</td>\r\n<td>0</td>\r\n<td>3</td>\r\n<td>6</td>\r\n<td>9</td>\r\n<td>12</td>\r\n<td>15</td>\r\n<td>18</td>\r\n<td>21</td>\r\n<td>24</td>\r\n<td>27</td>\r\n<td>30</td>\r\n<td>33</td>\r\n<td>36</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>% av vuxenvikt</td>\r\n<td>10</td>\r\n<td>30</td>\r\n<td>47</td>\r\n<td>58</td>\r\n<td>67</td>\r\n<td>75</td>\r\n<td>82</td>\r\n<td>86</td>\r\n<td>89</td>\r\n<td>92</td>\r\n<td>94</td>\r\n<td>96</td>\r\n<td>97</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><br /><br /><br /></p>','',1,9,'2008-09-10 15:27:44',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:27:44','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',11,108,'energibehov unghäst, unghästens energibehov','Energibehov vid tilllväxt - I formlerna för energibehov vid tilllväxt ingår underhållsbehovet. Unghästar har ett högre underhållsbehov än vuxna hästar. Utöver detta måste det beräknas tilllägg för energibehov vid tilllväxt.\r\n\r\nBeräkning av energibehov tilll unghästar. - Tabellerna är beräknade för unghästar vid 6, 12, 18, och 24 månaders ålder. Energibehovet för unghästar beräknas som summan av underhållsbehovet och tilllägget för växt.I Holland har man utvecklat ett system för beräkningen av energibehovet tilll unghästar som är mera fysiolochiskt',1,10473,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(670,748,'Energibehov til fosterproduktion','energibehov-til-fosterproduktion','<p class=\"style2\"><strong></strong>I første del af drægtighedstiden vokser fosteret kun ganske langsomt og hoppens energibehov er derfor ikke væsentligt højere end til vedligehold. I de sidste 3 måneder af drægtighedstiden har fosteret den største tilvækst. I denne periode har hoppen derfor et væsentligt højere energibehov.</p>\r\n<p class=\"style2\">Stigningen i energibehov (%) i forhold til vedligeholdelsesbehovet hos drægtige hopper.</p>\r\n<table border=\"1\" bordercolor=\"#000000\" cellspacing=\"1\" width=\"288\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">Drægtighedsmåned</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">Tillæg for drægtighed</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">8 - 9</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">15 %</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">10</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">25 %</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">11 - 12</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">30 %</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><a name=\"B7\"></a></p>\r\n<p> </p>','',1,9,'2008-09-10 15:35:25',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:35:25','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,99,'','',1,7686,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(672,750,'Gestation','energy-requirements-for-foetal-production','<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">La croissance</span> <span class=\"hps\">du fœtus</span> <span class=\"hps\">accélère</span> <span class=\"hps\">au cours des trois</span> <span class=\"hps\">derniers mois de</span> <span class=\"hps alt-edited\">la gestation</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Avant cela,</span> <span class=\"hps\">aucune augmentation des</span> <span class=\"hps alt-edited\">besoins énergétiques</span> <span class=\"hps\">de la jument</span> n\'<span class=\"hps\">est nécessaire</span> <span class=\"hps\">tant que</span> <span class=\"hps\">la jument</span> <span class=\"hps\">est</span> <span class=\"hps\">en</span> <span class=\"hps\">bon état général</span>.</span></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><br /> <strong><span class=\"hps\">Pourcentage d\'augmentation des</span> <span class=\"hps\">besoins en énergie</span> <span class=\"hps\">au-dessus de</span> <span class=\"hps alt-edited\">l\'entretien</span> <span class=\"hps\">pour les juments</span> <span class=\"hps\">à la fin de</span> <span class=\"hps\">la dernière</span> <span class=\"hps\">partie de la gestation</span>.</strong></span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<table style=\"width: 100%; height: 108px;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Mois de gestation</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">% accroissement</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">8-9</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">15%</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">10</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">25%</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">11-12</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">30%</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>','',1,9,'2008-09-10 15:35:25',62,'','2015-07-26 13:33:56',81,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:35:25','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,98,'','',1,7455,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(674,752,'Energibehov til fosterproduksjon.','energibehov-til-fosterproduksjon','<p><strong></strong>I første del av drektighetstida vokser fosteret lite og hoppas energibehov er derfor ikke nevneverdig høyere enn til vedlikehold. I de siste 3 månedene av drektighetstida har fosteret størst tilvekst. I denne perioden har derfor hoppa et høyere energibehov.</p>\r\n<p><strong>Tabell 3. </strong> Økning i energibehov (%) i forhold til vedlikeholdsbehovet hos drektige hopper.</p>\r\n<table style=\"height: 93px; width: 100%;\" cellspacing=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 52%;\">\r\n<p align=\"center\">Drektighetsmåned</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 52%;\">\r\n<p align=\"center\">Tillegg for drektighet</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 52%;\">\r\n<p align=\"center\">8 - 9</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 52%;\">\r\n<p align=\"center\">15 %</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 52%;\">\r\n<p align=\"center\">10</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 52%;\">\r\n<p align=\"center\">25 %</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 52%;\">\r\n<p align=\"center\">11 - 12</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 52%;\">\r\n<p align=\"center\">30 %</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>','',1,9,'2008-09-10 15:35:25',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:35:25','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,101,'energibehov fosterproduktion','I første del av drektighetstida vokser fosteret lite og hoppas energibehov er derfor ikke nevneverdig høyere enn til vedlikehold. I de siste 3 månedene av drektighetstida har fosteret størst tilvekst. I denne perioden har derfor hoppa et høyere energibehov.',1,7701,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(675,753,'Energibehov Dräktighet','energibehov-draektighet40005','<strong>Energibehov vid fosterproduktion</strong> - Under första delen av dräktigheten växer fostret sakta och stoets energibehov är därför inte mycket högre än vid normalt underhåll. Dom sista 3 månaderna av dräktigheten växer fostret mest. I denna period har stoet därför ett högre energibehov.Ökning av energibehov (%) i förhållande tilll underhållsbehov för dräktiga ston. <br /><br /> \r\n<table style=\"height: 108px;\" border=\"1\" width=\"100%\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Dräktighetsmånad</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Ökning för dräktighet</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">8-9</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">15%</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">10</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">25%</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">11-12</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">30%</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br />','',-2,9,'2008-09-10 15:35:25',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:35:25','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,87,'','',1,5952,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(676,754,'Energibehov Dräktighet','energibehov-draektighet27960','<p><strong>Energibehov vid fosterproduktion</strong> - Under första delen av dräktigheten växer fostret sakta och stoets energibehov är därför inte mycket högre än vid normalt underhåll. Dom sista 3 månaderna av dräktigheten växer fostret mest. I denna period har stoet därför ett högre energibehov.Ökning av energibehov (%) i förhållande tilll underhållsbehov för dräktiga ston. <br /><br /></p>\r\n<table style=\"height: 108px; width: 100%;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Dräktighetsmånad</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Ökning för dräktighet</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">8-9</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">15%</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">10</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">25%</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">11-12</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">30%</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>','',1,9,'2008-09-10 15:35:25',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:35:25','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,102,'energibehov för dräktiga ston, dräktigt sto, energibehov','Energibehov vid fosterproduktion - Under första delen av dräktigheten växer fostret sakta och stoets energibehov är därför inte mycket högre än vid normalt underhåll. Dom sista 3 månaderna av dräktigheten växer fostret mest. I denna period har stoet därför ett högre energibehov.Ökning av energibehov (%) i förhållande tilll underhållsbehov för dräktiga ston.',1,8245,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(677,755,'Energibehov til arbejde','energibehov-til-arbejde','<p class=\"style2\">Ved øget aktivitet som arbejde eller træning øges energibehovet. For udvoksede heste kan man tage udgangspunkt i formlen for vedligehold (korrigeret for køn og race) og multiplicere med en faktor ud fra intensiteten i arbejdet.</p>\r\n<table border=\"1\" width=\"83%\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\"><strong>Intensitet </strong></div>\r\n</td>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\"><strong>Energibehov (FEh)</strong></div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\"><span class=\"style2\">Let arbejde</span></div>\r\n</td>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\"><span class=\"style2\">Energi (FEh) = </span>1,25 x <span class=\"style2\">Vedligeholdelsesbehovet</span></div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\"><span class=\"style2\">Moderat arbejde</span></div>\r\n</td>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\"><span class=\"style2\">Energi (FEh) = </span>1,50 x <span class=\"style2\">Vedligeholdelsesbehovet</span></div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\"><span class=\"style2\">Hårdt arbejde</span></div>\r\n</td>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\"><span class=\"style2\">Energi (FEh) = </span>1,75 x <span class=\"style2\">Vedligeholdelsesbehovet</span></div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\"><span class=\"style2\">Intensivt arbejde</span></div>\r\n</td>\r\n<td width=\"50%\">\r\n<div align=\"center\"><span class=\"style2\">Energi (FEh) = </span>2,00 x <span class=\"style2\">Vedligeholdelsesbehovet</span></div>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<ul>\r\n<li>Let træning passer typisk for hobbyhesten som bruges jævnlig men ikke hårdt. </li>\r\n<li>Moderat træning passer for mange dressur og springheste, islandsheste i træning og hobbyheste som bruges i frisk tempo. Mange langdistanceheste passer også ind her. </li>\r\n<li>Hård træning passer for travheste i træning. </li>\r\n<li>Intens træning passer for fuldblodsheste i træning og for nogen travere. </li>\r\n</ul>\r\n<p class=\"style2\">Det kan være vanskeligt at vurdere hvor hårdt en hest anvendes. I praksis betyder det, at man må tage udgangspunkt i en anslået arbejdsintensitet<span style=\"color: #0000ff;\">.</span> Senere justeres denne i forhold til om hesten lægger på i huld eller taber sig. Hestens temperament vil også påvirke hvilken arbejdsintensitet, som i hvert enkelt tilfælde vil være rigtigt.</p>','',1,9,'2008-09-10 15:58:55',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:58:55','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,136,'','',1,9107,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(679,757,'Travail/entrainement','energy-requirements-for-work','<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">Augmentation de l\'activité</span> <span class=\"hps\">comme l\'entrainement</span><span>, le travail ou</span> <span class=\"hps\">la course</span> <span class=\"hps\">augmente</span> <span class=\"hps\">les besoins en énergie</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Le besoin</span> <span class=\"hps\">peut être défini</span> <span class=\"hps\">dans le programme</span> <span class=\"hps\">comme</span> <span class=\"hps\">une fonction continue</span> <span class=\"hps\">qui calcule</span> <span class=\"hps\">les besoins</span> <span class=\"hps\">en tant que multiple</span> <span class=\"hps\">des</span> <span class=\"hps alt-edited\">besoins énergétiques</span> <span class=\"hps\">d\'entretien.</span> <span class=\"hps\">Le programme offre</span> <span class=\"hps\">en</span> <span class=\"hps\">outre</span> <span class=\"hps\">quatre niveaux</span> <span class=\"hps\">prédéfinis</span> <span class=\"hps\">de travail </span>:</span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<table style=\"width: 460px; height: 174px;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\"><strong>Intensité de travail<br /></strong></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"><strong>Besoin</strong></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Travail léger</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energie (MJ) = 1.25 * besoin entretien</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Travail modéré</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energie (MJ) = 1.50 * besoin entretien</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Travail élevé</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energie (MJ) = 1.75 * besoin entretien</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Travail intense</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energie (MJ) = 2.00 * besoin entretien</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">Il peut être</span> <span class=\"hps\">difficile de juger</span> <span class=\"hps\">le niveau de travail</span><span>.</span> <span class=\"hps atn\">Nous vous recommandons d\'</span>estimer un <span class=\"hps\">niveau de</span> <span class=\"hps\">travail calculé</span> <span class=\"hps\">à partir</span> <span class=\"hps\">de la ration</span> <span class=\"hps\">que le cheval</span> <span class=\"hps\">reçoit</span> <span class=\"hps\">actuellement</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Le programme va vous</span> <span class=\"hps\">aider dans ce processus</span>. <span class=\"hps\">Plus tard,</span> <span class=\"hps\">ajuster</span> <span class=\"hps\">l\'alimentation</span> <span class=\"hps\">si le cheval</span> <span class=\"hps\">est</span> <span class=\"hps\">en train de perdre</span> <span class=\"hps\">ou gagner du poids</span><span>.</span></span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,9,'2008-09-10 15:58:55',62,'','2015-07-26 13:52:14',81,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:58:55','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,133,'','',1,8537,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(681,759,'Energibehov til arbeid','energibehov-til-arbeid','<p><strong></strong>Ved økt aktivitet som arbeid eller trening øker energibehovet. For voksne hester kan en da ta utgangspunkt i formelen for vedlikehold (korrigert for kjønn og rase) og multiplisere med en faktor ut fra intensiteten i arbeidet.</p>\r\n<table>\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td width=\"50%\"><strong>Intensitet </strong></td>\r\n<td width=\"50%\"><strong>Energibehov (FEh) </strong></td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"50%\">Lett trening</td>\r\n<td width=\"50%\">1,25 x Vedlikeholdsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"50%\">Moderat trening</td>\r\n<td width=\"50%\">1,50 x Vedlikeholdsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"50%\">Hard trening</td>\r\n<td width=\"50%\">1,75 x Vedlikeholdsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td width=\"50%\">Intens trening</td>\r\n<td width=\"50%\">2,00 x Vedlikeholdsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<ul>\r\n<li>Lett trening vil gjerne passe for hobbyhesten som brukes jevnlig men ikke hardt.</li>\r\n<li>Moderat trening passer for mange dressur og spranghester, islandshester i trening og hobbyhester som brukes mer i raske gangarter. Mange distansehester passer også inn her.</li>\r\n<li>Hard trening passer for travhester i trening.</li>\r\n<li>Intens trening passer for fullblodshester i trening og for noen travere.</li>\r\n</ul>\r\n<p>Det kan være vanskelig å anslå hvor hardt en hest brukes. I praksis vil dette si at en i utgangspunktet må anslå en arbeidsintensitet . Siden justeres denne i forhold til om hesten legger på seg eller tar av. Hestens temperament vil også påvirke hvilken arbeidsintensitet som i hvert enkelt tilfelle vil være riktig.</p>','',1,9,'2008-09-10 15:58:55',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:58:55','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,135,'energibehov hest, hestens energibehov','Ved økt aktivitet som arbeid eller trening øker energibehovet. For voksne hester kan en da ta utgangspunkt i formelen for vedlikehold (korrigert for kjønn og rase) og multiplisere med en faktor ut fra intensiteten i arbeidet.',1,9017,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(682,760,'Energibehov / Arbete','energibehov-arbete60696','<br /><strong>Energibehov vid arbete</strong> - Vid ökad aktivitet som arbete eller träning ökar energibehovet. För vuxna hästar kan man då ta underhållsbehovet som utgångspunkt (korrigerat för kön och ras) och multiplicera med en intensitetsfaktor för arbetet. <br /><br />\r\n<table style=\"height: 174px;\" width=\"460\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\"><strong>Intensitet </strong></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"><strong>Energibehov (FEh)</strong></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Lätt arbete</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energi (MJ) = 1.25 x Underhållsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Moderat arbete</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energi (MJ) = 1.50 x Underhållsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Hårt arbete</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energi (MJ) = 1.75 x Underhållsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Intensivt arbete</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energi (MJ) = 2.0 x Underhållsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br /><em>Lätt arbete</em> passar för hobbyhästen som brukas normalt, men ej hårt. <br /><em>Moderat arbete</em> passar för många dressyr och hopphästar, islandshästar i träning samt hobbyhästar som går i mer snabba gångarter. Många distanshästar passar även in här. <br /><em>Hårt arbete</em> passar för travhästar i träning. <br /><em>Intensivt arbete</em> passar för fullblodshästar och en del travare.<br /><br />Det kan vara svårt att fastställa hur hårt en häst används. I praktiken betyder det, att man bör ta utgångspunkten i en viss arbetsintensitet. Senare justeras den i förhållande tilll om hästen lägger på hull, eller tappar hull. Hästens temperament kan också påverka vilken arbetsintensitet som i varje enskilt fall är den rätta.','',-2,9,'2008-09-10 15:58:55',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:58:55','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,126,'','',1,6894,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(683,761,'Energibehov / Arbete','energibehov-arbete39520','<p><br /><strong>Energibehov vid arbete</strong> - Vid ökad aktivitet som arbete eller träning ökar energibehovet. För vuxna hästar kan man då ta underhållsbehovet som utgångspunkt (korrigerat för kön och ras) och multiplicera med en intensitetsfaktor för arbetet. <br /><br /></p>\r\n<table style=\"height: 174px; width: 460px;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\"><strong>Intensitet </strong></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"><strong>Energibehov (FEh)</strong></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Lätt arbete</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energi (MJ) = 1.25 x Underhållsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Moderat arbete</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energi (MJ) = 1.50 x Underhållsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Hårt arbete</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energi (MJ) = 1.75 x Underhållsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\">Intensivt arbete</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Energi (MJ) = 2.0 x Underhållsbehovet</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><br /><em>Lätt arbete</em> passar för hobbyhästen som brukas normalt, men ej hårt. <br /><em>Moderat arbete</em> passar för många dressyr och hopphästar, islandshästar i träning samt hobbyhästar som går i mer snabba gångarter. Många distanshästar passar även in här. <br /><em>Hårt arbete</em> passar för travhästar i träning. <br /><em>Intensivt arbete</em> passar för fullblodshästar och en del travare.<br /><br />Det kan vara svårt att fastställa hur hårt en häst används. I praktiken betyder det, att man bör ta utgångspunkten i en viss arbetsintensitet. Senare justeras den i förhållande tilll om hästen lägger på hull, eller tappar hull. Hästens temperament kan också påverka vilken arbetsintensitet som i varje enskilt fall är den rätta.</p>','',1,9,'2008-09-10 15:58:55',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 15:58:55','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,137,'energi, energibehov häst, hästens energibehov','Energibehov vid arbete - Vid ökad aktivitet som arbete eller träning ökar energibehovet. För vuxna hästar kan man då ta underhållsbehovet som utgångspunkt (korrigerat för kön och ras) och multiplicera med en intensitetsfaktor för arbetet.',1,9411,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(684,762,'Proteinbehov til vedligehold ','proteinbehov-til-vedligehold','<p class=\"style2\">Vedligeholdelses behovet for protein til udvoksede heste er sat til 3 gram fordøjelig råprotein pr kg metabolisk vægt (BW0,75). Dette vil sige 80 gram fordøjelig råprotein per FEh.</p>','',1,9,'2008-09-10 16:07:08',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 16:07:08','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,115,'','',1,8846,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(686,764,'Entretien','protein-requirement-for-maintenance','<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">Le besoin en</span> <span class=\"hps\">protéines</span> <span class=\"hps\">pour l\'entretien des</span> <span class=\"hps\">chevaux adultes</span> <span class=\"hps\">est donné à</span> <span class=\"hps\">3</span> <span class=\"hps\">grammes de</span> <span class=\"hps\">protéines</span> <span class=\"hps\">digestibles</span> <span class=\"hps\">par kg de poids</span> <span class=\"hps\">métabolique</span> <span class=\"hps atn\">(</span>PC<sup>0.75</sup><span>), ou</span> <span class=\"hps\">5,2</span> <span class=\"hps\">grammes par</span> <span class=\"hps\">MJ</span> <span class=\"hps alt-edited\">en </span><span class=\"alt-edited\">besoins énergétiques</span><span>.</span></span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,9,'2008-09-10 16:07:08',62,'','2015-07-26 14:01:08',81,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 16:07:08','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,117,'','',1,8308,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(688,766,'Proteinbehov til vedlikehold','proteinbehov-til-vedlikehold','<p><strong></strong>Vedlikeholdsbehovet for protein til voksne hester er satt til 3 gram fordøyelig råprotein pr kg metabolsk vekt (Kroppsvekt opphøyd i potensen 0,75). Dette vil si 80 gram fordøyelig råprotein per FEh.</p>','',1,9,'2008-09-10 16:07:08',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 16:07:08','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,116,'Proteinbehov til hest vedlikehold, Protein til hest vedlikehold','Vedlikeholdsbehovet for protein til voksne hester er satt til 3 gram fordøyelig råprotein pr kg metabolsk vekt (Kroppsvekt opphøyd i potensen 0,75). Dette vil si 80 gram fordøyelig råprotein per FEh.',1,8764,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(689,767,'Proteinbehov / Underhåll','proteinbehov-underhall15567','<br />Hästens proteinbehov är beroende av djurets behov, proteinets kvalitet och smältbarhet. Proteinkvalitén är viktigast för växande djur och det är speciellt lysin som är den begränsande aminosyran.<br /><br /><strong>Proteinbehov vid underhåll</strong> - Underhållsbehovet av protein tilll vuxna hästar är satt tilll 3 gram smältbart råprotein per kg metabolisk vikt (BW 0,75). Detta betyder 6 gram smältbar råprotein per MJ','',-2,9,'2008-09-10 16:07:08',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 16:07:08','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,102,'','',1,6724,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(690,768,'Proteinbehov / Underhåll','proteinbehov-underhall76666','<p><br />Hästens proteinbehov är beroende av djurets behov, proteinets kvalitet och smältbarhet. Proteinkvalitén är viktigast för växande djur och det är speciellt lysin som är den begränsande aminosyran.<br /><br /><strong>Proteinbehov vid underhåll</strong> - Underhållsbehovet av protein tilll vuxna hästar är satt tilll 3 gram smältbart råprotein per kg metabolisk vikt (BW 0,75). Detta betyder 6 gram smältbar råprotein per MJ</p>','',1,9,'2008-09-10 16:07:08',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-10 16:07:08','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,114,'hästens proteinbehov, proteinbehov häst, proteinbehov vid underhåll','Hästens proteinbehov är beroende av djurets behov, proteinets kvalitet och smältbarhet. Proteinkvalitén är viktigast för växande djur och det är speciellt lysin som är den begränsande aminosyran.\r\n\r\nProteinbehov vid underhåll - Underhållsbehovet av protein tilll vuxna hästar är satt tilll 3 gram smältbart råprotein per kg metabolisk vikt (BW 0,75). Detta betyder 6 gram smältbar råprotein per MJ',1,9112,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(691,769,'Proteinbehovet til heste i træning ','proteinbehovet-til-heste-i-traening','<p class=\"style2\">Ved beregning af proteinbehovet til arbejde anvendes samme værdi som for proteinbehov til vedligehold. Det øgede energibehov fører til at hesten får mere foder, og proteinindholdet i rationen vil dermed blive øget. Til heste i hårdt arbejde eller træning vil proteinindholdet oftere blive for højt end for lavt. En undtagelse er når det øgede energibehov i væsentlig grad dækkes ved at give fedt eller olie.</p>\r\n<p class=\"style2\">Til udvoksede heste i træning og konkurrence er proteinbehovet 80 gram per FEh.</p>','',1,9,'2008-09-11 07:58:43',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 07:58:43','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,105,'','',1,8990,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(693,771,'Travail/entrainement','protein-requirement-for-exercise','<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps alt-edited\">L\'entrainement ou le travail</span> <span class=\"hps\">nécessite</span> <span class=\"hps\">le même ratio</span> <span class=\"hps\">énergie</span>/<span class=\"hps\">protéine</span> <span class=\"hps\">que l\'entretien</span> <span class=\"hps atn\">(</span><span>soit 5,2</span> <span class=\"hps\">grammes</span> <span class=\"hps\">de protéines digestibles</span> <span class=\"hps\">par</span> MJ d\'<span class=\"hps\">énergie</span><span class=\"hps\"></span><span>)</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Les augmentations de</span> <span class=\"hps\">l\'apport énergétique</span> <span class=\"hps\">requis</span> <span class=\"hps\">pendant le travail</span> <span class=\"hps\">augmentent donc</span> <span class=\"hps\">les besoins en protéines</span> <span class=\"hps\">proportionnellement</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Pour les chevaux</span> <span class=\"hps alt-edited\">fortement</span> <span class=\"hps\">exercées</span><span>, les allocations</span> <span class=\"hps\">en protéines sont</span> <span class=\"hps\">plus susceptibles de devenir</span> <span class=\"hps\">trop élevées</span> <span class=\"hps\">plutôt que de</span> <span class=\"hps\">trop faibles</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Une exception notable</span> <span class=\"hps\">est quand</span> l\'<span class=\"hps\">augmentation de la demande</span> <span class=\"hps\">en énergie est satisfaite</span> <span class=\"hps\">grâce à la fourniture</span> <span class=\"hps\">de matières grasses</span> <span class=\"hps\">ou d\'huiles végétales</span><span>, qui</span> <span class=\"hps\">fournissent de l\'énergie</span>, mais <span class=\"hps\">pas de protéines</span><span>.</span></span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,9,'2008-09-11 07:58:43',62,'','2015-07-26 15:05:56',81,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 07:58:43','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,106,'','',1,8678,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(695,773,'Proteinbehovet til hester i trening','proteinbehovet-til-hester-i-trening','<p><strong></strong>Ved beregning av proteinbehov til arbeid brukes samme verdi som for proteinbehov til vedlikehold. Det økte energibehovet fører til at hesten får mer fôr, og proteininnholdet i rasjonen vil dermed øke. Til hester i hardt arbeid eller trening vil proteininnholdet oftere bli for høyt enn for lavt. Et unntak er der det økte energibehovet i vesentlig grad dekkes med å gi fett eller olje. Til voksne hester i trening og konkurranse er proteinbehovet 80 gram per FEh.</p>','',1,9,'2008-09-11 07:58:43',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 07:58:43','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,107,'Proteinbehovet til hester i trening, Protein til hester i trening','Ved beregning av proteinbehov til arbeid brukes samme verdi som for proteinbehov til vedlikehold. Det økte energibehovet fører til at hesten får mer fôr, og proteininnholdet i rasjonen vil dermed øke. Til hester i hardt arbeid eller trening vil proteininnholdet oftere bli for høyt enn for lavt. Et unntak er der det økte energibehovet i vesentlig grad dekkes med å gi fett eller olje. Til voksne hester i trening og konkurranse er proteinbehovet 80 gram per FEh.',1,8974,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(696,774,'Proteinbehov / Träning','proteinbehov-traening1492','<br /><strong>Proteinbehov för hästar i träning </strong>- Vid beräkning av proteinbehov för arbete används samma värden som för underhåll. Energibehovet ökar och medför att hästen får mera foder, detta gör att proteinhalten också automatiskt ökas. Till hästar i hårt arbete eller träning blir proteininnehållet som regel för högt än för lågt. Ett undantag kan vara när det ökade energibehovet i stor grad täcks genom att fodra fett eller olja.För vuxna hästar i träning och tävling är proteinbehovet 6 gram/MJ','',-2,9,'2008-09-11 07:58:43',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 07:58:43','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,93,'','',1,6862,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(697,775,'Proteinbehov / Träning','proteinbehov-traening98773','<p><br /><strong>Proteinbehov för hästar i träning </strong>- Vid beräkning av proteinbehov för arbete används samma värden som för underhåll. Energibehovet ökar och medför att hästen får mera foder, detta gör att proteinhalten också automatiskt ökas. Till hästar i hårt arbete eller träning blir proteininnehållet som regel för högt än för lågt. Ett undantag kan vara när det ökade energibehovet i stor grad täcks genom att fodra fett eller olja.För vuxna hästar i träning och tävling är proteinbehovet 6 gram/MJ</p>','',1,9,'2008-09-11 07:58:43',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 07:58:43','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,103,'proteinbehov för häst i träning, häst i träning, proteinbehov','Proteinbehov för hästar i träning - Vid beräkning av proteinbehov för arbete används samma värden som för underhåll. Energibehovet ökar och medför att hästen får mera foder, detta gör att proteinhalten också automatiskt ökas. Till hästar i hårt arbete eller träning blir proteininnehållet som regel för högt än för lågt. Ett undantag kan vara när det ökade energibehovet i stor grad täcks genom att fodra fett eller olja.För vuxna hästar i träning och tävling är proteinbehovet 6 gram/MJ',1,9368,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(698,776,'Proteinbehovet til fosterproduktion','proteinbehovet-til-fosterproduktion','<p class=\"style2\"><strong></strong>Avlshopper som ikke er lakterende (diegivende) har i første del af drægtighedstiden ikke væsentligt højere proteinbehov end til vedligehold. Det er imidlertid dokumenteret at rationens proteinindhold påvirker hoppernes progesteronværdier, og dermed kan det påvirke frugtbarheden (Holtan og Holt,1983). Da 60 til 65 procent af fosterudviklingen sker i løbet af de sidste 90 dage af drægtighedstiden øges proteinbehovet i denne periode.</p>\r\n<p class=\"style2\">Proteinbehovet til fosterproduktion , gram fordøjelig råprotein pr 100 kg kropsvægt.</p>\r\n<table border=\"1\" bordercolor=\"#000000\" cellspacing=\"1\" width=\"100%\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"26%\">\r\n<p>Drægtighedsmåned</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"27%\">\r\n<p align=\"center\">Proteinbehov</p>\r\n</td>\r\n<td rowspan=\"5\" class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"47%\">\r\n<p><span style=\"color: #008000;\">Eksempel: </span></p>\r\n<p>Ford. råprotein (g/d) til foster- produktion for en hoppe med vægt 500 kg i 10. drægtighedsmåned:</p>\r\n<p><span style=\"color: #008000;\">Ford.råprotein = 5 x 33 = 165 g/d </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"26%\">\r\n<p align=\"center\">8</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"27%\">\r\n<p align=\"center\">12 g</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"26%\">\r\n<p align=\"center\">9</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"27%\">\r\n<p align=\"center\">25 g</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"26%\">\r\n<p align=\"center\">10</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"27%\">\r\n<p align=\"center\">33 g</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"26%\">\r\n<p align=\"center\">11</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"27%\">\r\n<p align=\"center\">50 g</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p class=\"style2\">Hoppens proteinbehov til drægtighed kommer i tillæg til proteinbehovet til vedligehold.</p>\r\n<p class=\"style2\"><a name=\"C4\"></a></p>\r\n<p class=\"style2\"> </p>','',1,9,'2008-09-11 08:02:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:02:47','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,131,'','',1,7278,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(700,778,'Gestation','protein-requirements-for-foetal-growth','<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">Les juments</span> <span class=\"hps\">gestantes</span> <span class=\"hps\">qui ne sont pas</span> <span class=\"hps\">en lactation</span> <span class=\"hps\">ne nécessitent pas d\'accroissement en</span> <span class=\"hps\">protéines dans leur besoin</span><span class=\"hps\"></span> <span class=\"hps\">d\'entretien</span> <span class=\"hps\">jusqu\'au </span><span class=\"hps\">dernier tiers</span> <span class=\"hps\">de la grossesse</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Cependant,</span> <span class=\"hps\">plus</span> <span class=\"hps\">que d\'habitude, un</span> <span class=\"hps\">soin</span> <span class=\"hps\">devra être apporté pour</span> s\'<span class=\"hps\">assurer que la qualité</span> <span class=\"hps\">de la protéine dans la </span>ration<span class=\"hps\"></span> <span class=\"hps\">est acceptable.</span> <span class=\"hps\">Alors que</span> <span class=\"hps\">60 - 65</span>% <span class=\"hps\">de la croissance fœtale</span> <span class=\"hps\">se produit</span> <span class=\"hps\">au cours des 90</span> <span class=\"hps\">derniers jours de</span> <span class=\"hps alt-edited\">la gestation</span>, <span class=\"hps\">les besoins en protéines</span> vont donc<span class=\"hps\"> augmenter</span> <span class=\"hps\">au cours de cette</span> <span class=\"hps\">période.</span></span><br /><br /><strong>Besoins en proteines pour la croissance foetale en plus des besoins de maintenance (grammes de protéines brutes digestibles par 100 kg de poids corporel)</strong></p>\r\n<table style=\"width: 475px; height: 134px;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Mois de gestation</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"><strong>Besoin en protéines<br /></strong></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">12g</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">9</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">25g</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">10</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">33g</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">11</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">50g</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>Exemple : Protéine brute digestible (g/j) pour gestation, jument de 500 kg de PC dans son 10ème mois de gestation : PBD = 5 x 33 = 165 g/j</p>','',1,9,'2008-09-11 08:02:47',62,'','2015-07-26 14:28:03',81,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:02:47','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,132,'','',1,7199,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(702,780,'Proteinbehov til fosterproduksjon','proteinbehov-til-fosterproduksjon','<p><strong></strong>Avlshopper som ikke er lakterende (melker) har i første del av drektighetstida ikke vesentlig høyere proteinbehov enn til vedlikehold. Det er imidlertid vist at rasjonens proteininnhold påvirker hoppenes progesteronverdier, og dermed kan påvirke fruktbarheten (Holtan og Holt,1983). Da 60 til 65 prosent av fosterutviklingen skjer i løpet av de siste 90 dager av drektighetstida øker proteinbehovet i denne perioden.</p>\r\n<p><strong>Tabell 6. </strong> Proteinbehov til fosterproduksjon (gram fordøyelig råprotein per 100 kg kroppsvekt).</p>\r\n<table style=\"height: 320px; width: 100%;\" cellspacing=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 47%;\">\r\n<p>Drektighetsmåned</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 47%;\">\r\n<p align=\"center\">Proteinbehov</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 47%;\">\r\n<p>Eksempel:</p>\r\n<p>Ford. råprotein (g/d) til foster- produksjon for en hoppe med vekt 500 kg i 10. drektighetsmåned:</p>\r\n<p>Ford.råprotein = 5 x 33 = 165 g/d</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 47%;\">\r\n<p align=\"center\">8</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 47%;\">\r\n<p align=\"center\">12 g</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 47%;\">\r\n<p align=\"center\">9</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 47%;\">\r\n<p align=\"center\">25 g</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 47%;\">\r\n<p align=\"center\">10</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 47%;\">\r\n<p align=\"center\">33 g</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 47%;\">\r\n<p align=\"center\">11</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 47%;\">\r\n<p align=\"center\">50 g</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><strong>NB! </strong> Hoppas proteinbehov til vedlikehold kommer i tillegg til proteinbehovet for drektighet.</p>','',1,9,'2008-09-11 08:02:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:02:47','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,130,'Proteinbehov til fosterproduksjon hest','Avlshopper som ikke er lakterende (melker) har i første del av drektighetstida ikke vesentlig høyere proteinbehov enn til vedlikehold. Det er imidlertid vist at rasjonens proteininnhold påvirker hoppenes progesteronverdier, og dermed kan påvirke fruktbarheten (Holtan og Holt,1983). Da 60 til 65 prosent av fosterutviklingen skjer i løpet av de siste 90 dager av drektighetstida øker proteinbehovet i denne perioden.',1,7268,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(703,781,'Proteinbehov / Dräktighet','proteinbehov-draektighet65347','<strong><br />Proteinbehov vid fosterproduktion</strong> - Avelston som inte är digivande (lakterande) har första delen av dräktigheten inte nämnvärt högre proteinbehov än vid underhåll. Det är dock påvisat att fodrets proteinhalt påverkar stonas prochesteronvärden, och kan på så sätt påverka fruktbarheten (Holtan &amp; Holt, 1983). Då 60-65% av utvecklingen hos fostret sker de sista 90 dagarna i dräktigheten ökar proteinbehovet mycket i denna period. Proteinbehov vid dräktighet, gram smältbart råprotein per 100 kg kroppsvikt. <br /><br />\r\n<table style=\"height: 134px;\" border=\"1\" width=\"475\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\"><strong>Dräktighetsmånad</strong></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"><strong>Proteinbehov</strong></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"><strong>Exempel</strong></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">12g</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\" rowspan=\"4\">Smältb.råprot, g/d, för dräktigt sto, 500 kg i 10. dräktighetsmånad: Smältb. råprotein = 5 x 33 = 165 g/d</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">9</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">25g</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">10</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">33g</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">11</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">50g</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br />OBS! Stoets proteinbehov vid underhåll skall läggas tilll proteinbehovet vid dräktighet.','',-2,9,'2008-09-11 08:02:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:02:47','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,123,'','',1,5501,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(704,782,'Proteinbehov / Dräktighet','proteinbehov-draektighet15216','<p><strong><br />Proteinbehov vid fosterproduktion</strong> - Avelston som inte är digivande (lakterande) har första delen av dräktigheten inte nämnvärt högre proteinbehov än vid underhåll. Det är dock påvisat att fodrets proteinhalt påverkar stonas prochesteronvärden, och kan på så sätt påverka fruktbarheten (Holtan &amp; Holt, 1983). Då 60-65% av utvecklingen hos fostret sker de sista 90 dagarna i dräktigheten ökar proteinbehovet mycket i denna period. Proteinbehov vid dräktighet, gram smältbart råprotein per 100 kg kroppsvikt. <br /><br /></p>\r\n<table style=\"height: 134px; width: 475px;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\"><strong>Dräktighetsmånad</strong></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"><strong>Proteinbehov</strong></td>\r\n<td style=\"text-align: center;\"><strong>Exempel</strong></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">8</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">12g</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\" rowspan=\"4\">Smältb.råprot, g/d, för dräktigt sto, 500 kg i 10. dräktighetsmånad: Smältb. råprotein = 5 x 33 = 165 g/d</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">9</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">25g</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">10</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">33g</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">11</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">50g</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><br />OBS! Stoets proteinbehov vid underhåll skall läggas tilll proteinbehovet vid dräktighet.</p>','',1,9,'2008-09-11 08:02:47',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:02:47','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,128,'hästens proteinbehov, proteinbehov vid dräktighet, stoets proteinbehov','Proteinbehov vid fosterproduktion - Avelston som inte är digivande (lakterande) har första delen av dräktigheten inte nämnvärt högre proteinbehov än vid underhåll. Det är dock påvisat att fodrets proteinhalt påverkar stonas prochesteronvärden, och kan på så sätt påverka fruktbarheten (Holtan & Holt, 1983). Då 60-65% av utvecklingen hos fostret sker de sista 90 dagarna i dräktigheten ökar proteinbehovet mycket i denna period. Proteinbehov vid dräktighet, gram smältbart råprotein per 100 kg kroppsvikt.',1,7640,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(705,783,'Proteinbehov til mælkeproduktion','proteinbehov-til-maelkeproduktion','<p class=\"style2\">Mælkens indhold af protein er højest lige efter foling og aftager gradvist i løbet af laktationsperioden . Mælkens sammensætning ser ikke ud til at blive påvirket af rationens sammensætning, men mælkemængden afhænger af energi- og proteinoptagelsen. Hoppemælk indeholder 2,1 og 1,8 procent protein i henholdsvis første og sidste del af laktationen.</p>\r\n<p class=\"style2\">Proteinbehovet til mælkeproduktion udtrykkes som g fordøjeligt råprotein/kg mælk.</p>\r\n<table border=\"1\" bordercolor=\"#000000\" cellspacing=\"1\" width=\"207\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">Laktations måned</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">Ford. Råprotein g/kg mælk</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">1</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">50</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">2</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">44</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">3</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">44</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">4</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">40</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">5</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">40</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p class=\"style2\">Hoppens proteinbehov til mælkeproduktion kommer i tillæg til behovet til vedligehold.</p>\r\n<em><strong></strong></em>','',1,9,'2008-09-11 08:07:51',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:07:51','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,125,'','',1,7125,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(707,785,'Lactation','protein-requirement-for-milk-production','<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">La teneur</span> <span class=\"hps\">en protéines du lait</span> <span class=\"hps\">est le plus élevée</span> <span class=\"hps\">juste après</span> <span class=\"hps\">la mise bas</span>, <span class=\"hps\">et</span> <span class=\"hps\">décline</span> <span class=\"hps\">progressivement à mesure que</span> <span class=\"hps\">la lactation </span>avance<span class=\"hps\"></span>. <span class=\"hps\">La composition du</span> <span class=\"hps\">lait</span> <span class=\"hps alt-edited\">n\'est pas</span> <span class=\"hps\">grandement affectée</span> <span class=\"hps\">par la composition</span> <span class=\"hps\">de l\'alimentation,</span> <span class=\"hps\">mais</span> <span class=\"hps\">la production de lait</span> <span class=\"hps atn\">(</span><span>kg</span> <span class=\"hps\">/ j)</span> <span class=\"hps\">dépend à la fois</span> <span class=\"hps alt-edited\">des protéines et</span> <span class=\"hps alt-edited\">de l\'apport énergétique</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Le lait de jument</span> <span class=\"hps\">contient</span> <span class=\"hps\">en moyenne</span> <span class=\"hps\">entre 2,1 et</span> <span class=\"hps\">1,8</span> <span class=\"hps\">pour cent de protéines respectivement</span> <span class=\"hps\">en début et en fin de lactation</span><span class=\"hps\"></span><span>.</span></span></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span class=\"hps\">Le besoin en</span> <span class=\"hps\">protéines</span> <span class=\"hps\">pour la lactation</span> <span class=\"hps\">est calculée</span> <span class=\"hps\">en protéine brute</span> <span class=\"hps\">digestible</span> <span class=\"hps\">par kg</span> <span class=\"hps\">de lait produit</span><span>,</span> <span class=\"hps\">et le besoin</span> <span class=\"hps\">total</span> <span class=\"hps\">est déterminé</span> <span class=\"hps\">par le produit</span> <span class=\"hps\">de cette valeur</span> <span class=\"hps\">et le taux de</span> <span class=\"hps\">production de lait</span>.</p>\r\n<p><strong><br /></strong>Protéine Brute Digestible (PBD) par kg de lait produit à différentes étapes de la lactation</p>\r\n<table style=\"width: 366px; height: 160px;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Mois de lactation</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">PBD, g/kg lait</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">50</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">44</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">3</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">44</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">40</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">5</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">40</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><br /><em><strong>Note ! Les besoins à l\'entretien des juments doivent être ajoutés aux besoins pour la production de lait ci-dessus.</strong></em></p>','',1,9,'2008-09-11 08:07:51',62,'','2015-07-26 14:57:17',81,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:07:51','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,123,'','',1,6766,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(709,787,'Proteinbehov til melkeproduksjon','proteinbehov-til-melkeproduksjon','<p><strong></strong>Melkens proteininnhold er høyest like etter fødsel og avtar gradvis utover i laktasjonsperioden. Melkens sammensetting ser ikke ut til å bli påvirket av rasjonens sammensetting, men melkemengden avhenger av energi- og proteininntaket. Hoppemelk inneholder 2,1 og 1,8 prosent protein i henholdsvis første og siste del av laktasjonstida.</p>\r\n<p><strong>Tabell 7. </strong> Proteinbehov til melkeproduksjon (fordøyelig råprotein, g/kg melk).</p>\r\n<table cellspacing=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000;\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">Laktasjons måned</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000;\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">Ford. råprotein g/kg melk</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000;\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">1</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000;\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">50</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000;\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">2</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000;\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">44</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000;\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">3</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000;\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">44</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000;\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">4</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000;\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">40</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000;\" width=\"48%\">\r\n<p align=\"center\">5</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000;\" width=\"52%\">\r\n<p align=\"center\">40</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><strong>NB! </strong> Hoppas proteinbehov til vedlikehold kommer i tillegg til behovet til melkeproduksjon.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,9,'2008-09-11 08:07:51',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:07:51','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,126,'Proteinbehov til melkeproduksjon hest','Melkens proteininnhold er høyest like etter fødsel og avtar gradvis utover i laktasjonsperioden. Melkens sammensetting ser ikke ut til å bli påvirket av rasjonens sammensetting, men melkemengden avhenger av energi- og proteininntaket. Hoppemelk inneholder 2,1 og 1,8 prosent protein i henholdsvis første og siste del av laktasjonstida.',1,6959,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(710,788,'Proteinbehov / Mjölkproduktion','proteinbehov-mjoelkproduktion4006','<strong><br />Proteinbehov vid mjölkproduktion</strong> - Proteinhalten i mjölken är högst strax efter fölning och avtar succesivt under digivningsperioden Mjölkens sammansättning tycks inte bli påverkad av fodrets sammansättning, men mjölkmängden är avhängig av stoets energi och proteinintag. Stoets mjölk innehåller 2,1 % protein i första delen av digivningsperioden och 1,8 % protein i den senare delen. Proteinbehov vid mjölkproduktion anges som smältbart råprotein/kg mjölkproduktion. <br /><br />\r\n<table style=\"height: 160px;\" border=\"1\" width=\"366\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Laktationsmånad</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Smältb.råprotein, g/kg mjölk</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">50</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">44</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">3</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">44</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">40</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">5</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">40</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<br /><em><strong>OBS! Stoets proteinbehov vid underhåll skall läggas tilll proteinbehovet vid mjölkproduktion.</strong></em>','',-2,9,'2008-09-11 08:07:51',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:07:51','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,117,'','',1,5202,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(711,789,'Proteinbehov / Mjölkproduktion','proteinbehov-mjoelkproduktion85369','<p><strong><br />Proteinbehov vid mjölkproduktion</strong> - Proteinhalten i mjölken är högst strax efter fölning och avtar succesivt under digivningsperioden Mjölkens sammansättning tycks inte bli påverkad av fodrets sammansättning, men mjölkmängden är avhängig av stoets energi och proteinintag. Stoets mjölk innehåller 2,1 % protein i första delen av digivningsperioden och 1,8 % protein i den senare delen. Proteinbehov vid mjölkproduktion anges som smältbart råprotein/kg mjölkproduktion. <br /><br /></p>\r\n<table style=\"height: 160px; width: 366px;\" border=\"1\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">Laktationsmånad</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">Smältb.råprotein, g/kg mjölk</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">1</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">50</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">2</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">44</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">3</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">44</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">4</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">40</td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: center;\">5</td>\r\n<td style=\"text-align: center;\">40</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><br /><em><strong>OBS! Stoets proteinbehov vid underhåll skall läggas tilll proteinbehovet vid mjölkproduktion.</strong></em></p>','',1,9,'2008-09-11 08:07:51',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:07:51','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,127,'stoets proteinbehov vid mjölkproduktion, proteinbehov för mjölkproducerande sto','Proteinbehov vid mjölkproduktion - Proteinhalten i mjölken är högst strax efter fölning och avtar succesivt under digivningsperioden Mjölkens sammansättning tycks inte bli påverkad av fodrets sammansättning, men mjölkmängden är avhängig av stoets energi och proteinintag. Stoets mjölk innehåller 2,1 % protein i första delen av digivningsperioden och 1,8 % protein i den senare delen. Proteinbehov vid mjölkproduktion anges som smältbart råprotein/kg mjölkproduktion.',1,7421,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(712,790,'Proteinbehovet til ungheste','proteinbehovet-til-ungheste','<p class=\"style2\">Proteinbehovet og kravet til proteinkvalitet er størst hos ungheste. Da unge dyr generelt har en mindre foderoptagelse end     udvoksede  dyr vil det sige, at proteinkoncentrationen skal være højere i rationer til ungheste end til     udvoksede  heste.</p>\r\n<p class=\"style2\">Proteinbehov til ungheste ved forskellig alder.</p>\r\n<table border=\"1\" bordercolor=\"#000000\" cellspacing=\"1\" width=\"100%\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"23%\">\r\n<p>Alder, mdr</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"10%\">\r\n<p align=\"center\">3</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"10%\">\r\n<p align=\"center\">6</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"10%\">\r\n<p align=\"center\">12</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"12%\">\r\n<p align=\"center\">18</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"12%\">\r\n<p align=\"center\">24</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"10%\">\r\n<p align=\"center\">30</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"12%\">\r\n<p align=\"center\">36</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"23%\">\r\n<p>FRP, g/dag</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"10%\">\r\n<p align=\"center\">650</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"10%\">\r\n<p align=\"center\">530</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"10%\">\r\n<p align=\"center\">425</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"12%\">\r\n<p align=\"center\">380</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"12%\">\r\n<p align=\"center\">350</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"10%\">\r\n<p align=\"center\">340</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"12%\">\r\n<p align=\"center\">340</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"23%\">\r\n<p>FRP/FEh</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"10%\">\r\n<p align=\"center\">180</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"10%\">\r\n<p align=\"center\">125</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"10%\">\r\n<p align=\"center\">100</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"12%\">\r\n<p align=\"center\">85</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"12%\">\r\n<p align=\"center\">80</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"10%\">\r\n<p align=\"center\">75</p>\r\n</td>\r\n<td class=\"style2\" valign=\"middle\" width=\"12%\">\r\n<p align=\"center\">75</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<span class=\"h1\">FRP = Fordøjelig råprotein</span>\r\n<p class=\"style2\">Vi ser at proteinbehovet aftager i forhold til energibehovet når alderen øges. Et rigtigt forhold mellem energi og protein er vigtigt for optimal vækst.</p>\r\n<p class=\"style2\">Lysinbehovet til ungheste aftager med alderen. Ved alder 3, 6, 12 og 18 måneder er behovet for lysin pr FEh henholdsvis 11, 7.5, 5 og 5 gram.</p>','',1,9,'2008-09-11 08:12:37',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:12:37','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,88,'','',1,9058,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(714,792,'Jeunes chevaux','protein-requirement-for-growing-horses','<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">Le besoin tant en protéines complètes qu\'en protéines de haute qualité</span> <span class=\"hps\">est plus élevé</span> <span class=\"hps\">pour les chevaux en croissance </span><span class=\"hps\">que pour les autres</span> <span class=\"hps\">chevaux.</span> Les j<span class=\"hps\">eunes chevaux</span> <span class=\"hps\">ont généralement une</span> <span class=\"hps\">consommation alimentaire</span> <span class=\"hps\">plus petite</span> <span class=\"hps\">que les animaux adultes</span>. <span class=\"hps\">En conséquence,</span> <span class=\"hps\">la</span> <span class=\"hps\">concentration</span> <span class=\"hps alt-edited\">des </span> <span class=\"hps\">protéines brutes</span> <span class=\"hps\">digestibles</span> <span class=\"hps\">doit être plus élevée</span> <span class=\"hps\">dans l\'alimentation des</span> <span class=\"hps\">jeunes</span> <span class=\"hps\">chevaux</span> <span class=\"hps\">en croissance</span> <span class=\"hps\">que</span> <span class=\"hps alt-edited\">dans </span> <span class=\"hps\">toute autre catégorie</span>.</span><br /><br /><strong>Besoins en protéines&nbsp; (PBD*) pour les chevaux en croissance à différents âges :<br /><br /></strong></p>\r\n<table style=\"width: 100%; height: 82px;\" border=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>Age, mois</td>\r\n<td>3</td>\r\n<td>6</td>\r\n<td>12</td>\r\n<td>18</td>\r\n<td>24</td>\r\n<td>30</td>\r\n<td>36</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>PBD*, g/j</td>\r\n<td>650</td>\r\n<td>530</td>\r\n<td>425</td>\r\n<td>380</td>\r\n<td>350</td>\r\n<td>350</td>\r\n<td>350</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>PBD*, g/MJ</td>\r\n<td>13.3</td>\r\n<td>9.5</td>\r\n<td>7.1</td>\r\n<td>6.3</td>\r\n<td>6.0</td>\r\n<td>6.0</td>\r\n<td>6.0</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>*PBD = Protéine Brute Digestible</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">Un</span> <span class=\"hps\">rapport optimal</span> <span class=\"hps\">entre l\'énergie</span> <span class=\"hps\">et la protéine</span> <span class=\"hps\">est nécessaire pour une</span> <span class=\"hps\">croissance équilibrée.</span> <span class=\"hps\">Les</span> <span class=\"hps\">demandes</span> <span class=\"hps alt-edited\">en protéines</span> <span class=\"hps alt-edited\">par unité d\'énergie</span> <span class=\"hps alt-edited\">baissent</span> <span class=\"hps\">(voir tableau)</span> <span class=\"hps alt-edited\">alors que le cheval</span> <span class=\"hps\">vieillit.</span></span></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><br /> <span class=\"hps alt-edited\">Les besoins en acide aminé </span> <span class=\"hps\">lysine</span> <span class=\"hps\">déclinent</span> <span class=\"hps\">avec l\'âge.</span> <span class=\"hps\">A</span> <span class=\"hps\">l\'âge</span> <span class=\"hps\">de 3,</span> <span class=\"hps\">6</span>, <span class=\"hps\">12</span> <span class=\"hps\">et 18 mois</span><span class=\"hps\"> l\'exigence</span> <span class=\"hps alt-edited\">en</span> <span class=\"hps\">lysine</span> <span class=\"hps\">est de 0,7</span><span>, 0,5,</span> <span class=\"hps\">0,4</span> <span class=\"hps\">et</span> <span class=\"hps\">0,4</span> <span class=\"hps\">grammes par</span> <span class=\"hps\">MJ d\'énergie</span> <span class=\"hps\">digestible</span><span>,</span> <span class=\"hps\">respectivement</span>.</span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,9,'2008-09-11 08:12:37',62,'','2015-07-26 14:42:40',81,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:12:37','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',11,89,'','',1,8708,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(716,794,'Proteinbehovet til unghester','proteinbehovet-til-unghester','<p><strong></strong>Proteinbehovet og kravet til proteinkvalitet er størst hos unghester. Da unge dyr generelt har et mindre fôropptak enn voksne dyr vil det si at proteinkonsentrasjonen må være høyere i rasjoner til unghester enn til voksne hester.</p>\r\n<p><strong>Tabell 8. </strong> Protein behov til unghester ved ulik alder.</p>\r\n<table cellspacing=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p>Alder, mnd</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">3</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">6</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">12</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">18</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">24</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">30</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">36</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p>FRP, g/dag</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">650</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">530</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">425</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">380</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">350</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">340</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">340</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p>FRP/FEh</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">180</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">125</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">100</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">85</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">80</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">75</p>\r\n</td>\r\n<td style=\"border: 1px solid #000000; width: 12%;\">\r\n<p align=\"center\">75</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><br /> FRP = Fordøyelig råprotein </p>\r\n<p>Vi ser at proteinbehovet avtar i forhold til energibehovet etter som alderen øker. Riktig forhold mellom energi og protein er viktig for optimal vekst.</p>\r\n<p>Lysinbehovet til unghester avtar med alderen. Ved alder 3, 6, 12 og 18 måneder er behovet for lysin pr FEh henholdsvis 11, 7,5, 5 og 5 gram.</p>','',1,9,'2008-09-11 08:12:37',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:12:37','0000-00-00 00:00:00','Proteinbehovet og kravet til proteinkvalitet er størst hos unghester. Da unge dyr generelt har et mindre fôropptak enn voksne dyr vil det si at proteinkonsentrasjonen må være høyere i rasjoner til unghester enn til voksne hester.','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,90,'Proteinbehovet til unghester, Protein til unghester','',1,9081,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(717,795,'Proteinbehov / Unghästar','proteinbehov-unghaestar64346','<br /><strong>Proteinbehov för unghästar</strong> - Unghästars krav på proteinkvalitet är den största. Då unga djur generellt har ett mindre upptag av foder än vuxna djur måste proteinhalten vara högre i fodret för unghästar än i det tilll vuxna hästar. <br /><br /><em>Unghästars proteinbehov vid olika åldrar: </em><br /><br /> \r\n<table style=\"height: 82px;\" border=\"1\" width=\"100%\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>Ålder,mån.</td>\r\n<td>3</td>\r\n<td>6</td>\r\n<td>12</td>\r\n<td>18</td>\r\n<td>24</td>\r\n<td>30</td>\r\n<td>36</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>SRP, g/dag</td>\r\n<td>650</td>\r\n<td>530</td>\r\n<td>425</td>\r\n<td>380</td>\r\n<td>350</td>\r\n<td>350</td>\r\n<td>350</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>SRP/MJ</td>\r\n<td>13.3</td>\r\n<td>9.5</td>\r\n<td>7.1</td>\r\n<td>6.3</td>\r\n<td>6.0</td>\r\n<td>6.0</td>\r\n<td>6.0</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<em>SRP = Smältbart råprotein</em><br /><br />Vi registrerar att proteinbehovet minskar i förhållande tilll energibehovet allteftersom hästen blir äldre. En korrekt balans mellan energi och protein är viktigt för en optimal tilllväxt.<br /><br />Unghästars lysinbehov blir mindre med åldern. Vid 3, 6, 12, och 18 månaders ålder är lysinbehovet lika med 0.8, 0.6, 0.45, och 0.45 gram','',-2,9,'2008-09-11 08:12:37',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:12:37','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,74,'','',1,7011,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(718,796,'Proteinbehov / Unghästar','proteinbehov-unghaestar18609','<p><br /><strong>Proteinbehov för unghästar</strong> - Unghästars krav på proteinkvalitet är den största. Då unga djur generellt har ett mindre upptag av foder än vuxna djur måste proteinhalten vara högre i fodret för unghästar än i det till vuxna hästar. <br /><br /><em>Unghästars proteinbehov vid olika åldrar: </em><br /><br /></p>\r\n<table style=\"height: 82px; width: 100%;\" border=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>Ålder,mån.</td>\r\n<td>3</td>\r\n<td>6</td>\r\n<td>12</td>\r\n<td>18</td>\r\n<td>24</td>\r\n<td>30</td>\r\n<td>36</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>SRP, g/dag</td>\r\n<td>650</td>\r\n<td>530</td>\r\n<td>425</td>\r\n<td>380</td>\r\n<td>350</td>\r\n<td>350</td>\r\n<td>350</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>SRP/MJ</td>\r\n<td>13.3</td>\r\n<td>9.5</td>\r\n<td>7.1</td>\r\n<td>6.3</td>\r\n<td>6.0</td>\r\n<td>6.0</td>\r\n<td>6.0</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><em>SRP = Smältbart råprotein</em><br /><br />Vi registrerar att proteinbehovet minskar i förhållande tilll energibehovet allteftersom hästen blir äldre. En korrekt balans mellan energi och protein är viktigt för en optimal tilllväxt.<br /><br />Unghästars lysinbehov blir mindre med åldern. Vid 3, 6, 12, och 18 månaders ålder är lysinbehovet lika med 0.8, 0.6, 0.45, och 0.45 gram</p>','',1,9,'2008-09-11 08:12:37',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:12:37','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,91,'proteinbehov, lysinbehov, proteinbehov unghäst, proteinbehov för unghäst','Proteinbehov för unghästar - Unghästars krav på proteinkvalitet är den största. Då unga djur generellt har ett mindre upptag av foder än vuxna djur måste proteinhalten vara högre i fodret för unghästar än i det till vuxna hästar.',1,9248,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(719,797,'Makromineraler','makromineraler62997','<p class=\"style2\">I NRC-normen findes der formler for behovene for calcium (Ca), fosfor (P), magnesium (Mg) og kalium (K). Behov for andre mineraler fremgår af tabellen. I programmet beregnes først minimumsbehovene for mineraler og vitaminer ud fra NRC-2007. Derefter gives der et tillæg på ca 25% således, at de behov som bliver anvendt i programmet er det som vi betragter som en \"optimumsnorm\".</p>\r\n<p class=\"style2\">Formlen for behov til vedligehold beregnes ud fra de endogene tab og effektiviteten i optagelsen af hvert enkelt mineral. For enkelte af mineralene er der kun defineret et behov uden at tage hensyn til det endogene tab og hvor meget dyret absorberer fra tarmen. Mineralbehovene til heste i arbejde beregnes i forhold til energibehovet. For ungheste i vækst er der defineret formler ud fra hvor store mængder mineraler som der bliver aflejret pr. kg vægtstigning, og i hvilken omfang mineralerne bliver absorberet fra tarmen. Der er defineret formler både for ungheste som ikke er i træning og for ungheste som er i træning.</p>','',1,9,'2008-09-11 08:20:32',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:20:32','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,119,'','',1,22144,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(721,799,'Macrominéraux','makromineraler43240','<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">Le NRC</span> <span class=\"hps\">donne</span> <span class=\"hps\">des formules</span> <span class=\"hps\">pour le calcul</span> <span class=\"hps\">des</span> <span class=\"hps\">besoins</span> <span class=\"hps\">en calcium</span> <span class=\"hps atn\">(</span><span>Ca</span><span>)</span><span>,</span> <span class=\"hps atn\">phosphore (</span><span>P</span>), magnésium <span class=\"hps atn\">(</span>Mg) <span class=\"hps\">et potassium</span> <span class=\"hps atn\">(</span>K). <span class=\"hps\">Les</span> <span class=\"hps\">fourrages</span> et les <span class=\"hps\">concentrés</span> <span class=\"hps\">utilisés dans</span> <span class=\"hps\">l\'alimentation</span> <span class=\"hps\">classique</span> <span class=\"hps\">du</span> <span class=\"hps\">cheval</span> <span class=\"hps\">contiennent suffisamment de potassium</span> <span class=\"hps\">pour</span> <span class=\"hps\">prévenir la survenue d\'une carence</span><span class=\"hps\">.</span> <span class=\"hps\">Nous allons</span> néanmoins, <span class=\"hps\">à partir de 2012,</span> <span class=\"hps\">inclure</span> le <span class=\"hps\">potassium dans</span> <span class=\"hps\">les</span> <span class=\"hps\">analyses</span> <span class=\"hps\">de nutriments de l\'</span><span class=\"hps\">alimentation</span> <span class=\"hps\">présentées dans</span> <span class=\"hps\">PC</span><span class=\"atn\">-</span>Cheval. En effet, le potassium (<span class=\"hps\">K)</span> <span class=\"hps\">est un cation</span> <span class=\"hps\">important</span>,<span class=\"hps\"> nécessaire</span> <span class=\"hps\">pour le calcul de</span> <span class=\"hps\">l\'équilibre</span> <span class=\"hps\">cation-anion</span> <span class=\"hps\">d\'une ration</span>.</span></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">&nbsp;</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">Les calculs des</span> <span class=\"hps\">besoins en minéraux</span> <span class=\"hps\">pour l\'entretien</span> <span class=\"hps alt-edited\">sont généralement basés</span> <span class=\"hps\">sur les pertes</span> <span class=\"hps\">endogènes</span> <span class=\"hps\">et</span> <span class=\"hps atn\">l\'</span><span class=\"alt-edited\">efficacité d\'absorption</span> <span class=\"hps\">du nutriment</span> <span class=\"hps\">en question.</span> <span class=\"hps\">Pour</span> <span class=\"hps alt-edited\">les chevaux au travail</span>, les besoins en <span class=\"hps\">minéraux</span> <span class=\"hps\">sont liés aux</span> <span class=\"hps alt-edited\">besoins</span> <span class=\"hps alt-edited\">en énergie.</span> <span class=\"hps\">En outre,</span> <span class=\"hps\">pour les jeunes chevaux</span> <span class=\"hps\">la</span> <span class=\"hps\">formule</span> <span class=\"hps\">contient</span> <span class=\"hps\">un</span> <span class=\"hps alt-edited\">volet</span> <span class=\"hps\">qui</span> <span class=\"hps alt-edited\"> lie</span> <span class=\"hps alt-edited\">l\'exigence</span> <span class=\"hps\">minérale</span> <span class=\"hps alt-edited\">au kg</span> <span class=\"hps\">de</span> <span class=\"hps\">gain de poids.</span></span></p>','',1,9,'2008-09-11 08:20:32',62,'','2015-07-30 12:34:14',81,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:20:32','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,120,'','',1,21036,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(723,801,'Makromineraler','makromineraler65621','<p>I NRC-normen finnes det formler for behovene for kalsium (Ca), fosfor (P), magnesium (Mg) og kalium (K). Behov for en del andre mineraler er satt opp i egen tabell. I programmet beregnes først minimumsbehovene for mineraler og vitaminer beregnet fra NRC-2007. Deretter gjøres et tillegg på ca 25% slik at de behov som oppgis i programmet er det vi anser som en \"optimumsnorm\".</p>\r\n<p>Formelen for behov til vedlikehold beregnes utfra de endogene tapene og effektiviteten i absorbsjonen for hvert mineral. For enkelte av mineralene er det bare satt et behov uten å oppgi de endogene tapene og hvor mye dyret absorberer fra tarmen. Mineralbehovene til hester i arbeid beregnes i forhold til energibehovet. For unghester i vekst er det laget formler utfra hvor mye mineraler som avleires pr. kg vektøkning, og i hvilken grad mineralet absorberes fra tarmen. Det er laget formler både for unghester som ikke er i trening og for unghester i trening.</p>','',1,9,'2008-09-11 08:20:32',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:20:32','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,118,'NRC-normen, NRC, makromineraler','I NRC-normen finnes det formler for behovene for kalsium (Ca), fosfor (P), magnesium (Mg) og kalium (K). Behov for en del andre mineraler er satt opp i egen tabell. I programmet beregnes først minimumsbehovene for mineraler og vitaminer beregnet fra NRC-2007. Deretter gjøres et tillegg på ca 25% slik at de behov som oppgis i programmet er det vi anser som en \"optimumsnorm\".',1,21905,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(724,802,'Makromineraler','makromineraler29528','<p><br />I NRC-normen finns det formler för behoven av kalcium (Ca), fosfor (P), magnesium (Mg) och kalium (K). Behov för en del andra mineraler redovisas i egen tabell. I prochrammet beräknas först minimumsbehoven för mineraler och vitaminer baserat på NRC-2007. Därefter görs ett tilllägg på ca 25% så att de behov som uppges i PC-Horse är det som vi anser vara \"den optimala normen\".<br /><br />Formeln för underhållsbehov beräknas från de endochena förlusterna och effektiviteten i absorberingen för varje mineral. För vissa av mineralerna är ett behov angivet utan att vi angivit de endochena förlusterna och hur mycket hästen absorberar i tarmen. Mineralbehoven för hästar i arbete beräknas i förhållande tilll energibehovet. För unghästar i tilllväxt finns formler som utgår från hur mycket mineraler som avgår per kg vikökning, och i vilken grad mineralet absorberas i tarmen. Det finns även formler som beräknar unghästar ej är i träning och för unghästar i träning.</p>','',-2,9,'2008-09-11 08:20:32',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:20:32','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,109,'','',1,18868,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(725,803,'Makromineraler','makromineraler87564','<p>I NRC-normen finns det formler för behoven av kalcium (Ca), fosfor (P), magnesium (Mg) och kalium (K). Behov för en del andra mineraler redovisas i egen tabell. I programmet beräknas först minimumsbehoven för mineraler och vitaminer baserat på NRC-2007. Därefter görs ett tilllägg på ca 25% så att de behov som uppges i PC-Horse är det som vi anser vara \"den optimala normen\".<br /><br />Formeln för underhållsbehov beräknas från de endochena förlusterna och effektiviteten i absorberingen för varje mineral. För vissa av mineralerna är ett behov angivet utan att vi angivit de endochena förlusterna och hur mycket hästen absorberar i tarmen. Mineralbehoven för hästar i arbete beräknas i förhållande tilll energibehovet. För unghästar i tilllväxt finns formler som utgår från hur mycket mineraler som avgår per kg vikökning, och i vilken grad mineralet absorberas i tarmen. Det finns även formler som beräknar unghästar ej är i träning och för unghästar i träning.</p>','',1,9,'2008-09-11 08:20:32',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:20:32','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,122,'NRC, normer för hästar, makromineraler','I NRC-normen finns det formler för behoven av kalcium (Ca), fosfor (P), magnesium (Mg) och kalium (K). Behov för en del andra mineraler redovisas i egen tabell. I programmet beräknas först minimumsbehoven för mineraler och vitaminer baserat på NRC-2007. Därefter görs ett tilllägg på ca 25% så att de behov som uppges i PC-Horse är det som vi anser vara \"den optimala normen\".',1,22445,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(726,804,'Calciumbehov','calciumbehov','<p class=\"style2\"><img src=\"images/Ca.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p class=\"style2\">Calcium indgår i skelettet og er nødvendigt for normal muskelfunktion. Specielt hos ungheste kan calciummangel eller alt for store calciummængder føre til sygdom som følge af unormal skeletudvikling. For meget calcium hæmmer optagelsen af zink, jern og flere andre mineraler.</p>\r\n<p class=\"style2\">Gode calciumkilder er foderkridt, kløverhø, lucerne og de fleste kraftfoderblandinger (6-14 gram calcium/kg). Hø kan variere fra ca 1,5 til 5 gram/kg (bør analyseres ved store partier).</p>\r\n<p class=\"style2\">Effektiviteten i optagelsen af calcium aftager med alderen, fra 70 % hos unge heste til 50 % hos ældre dyr. Ved bestemmelse af behovene regnes der med 50 % absorption ved alle aldre.</p>\r\n<p class=\"Fetstilsvart\"><strong><img src=\"images/Ca-P.jpg\" alt=\"\" /></strong></p>\r\n<p class=\"Fetstilsvart\"><strong>Forholdet mellem calcium og fosfor i foderet (Ca/P-forholdet) </strong></p>\r\n<p>I tillæg til mængderne af calcium og fosfor i rationen er det vigtigt at se på forholdet mellem disse to mineraler. Normalt regner vi med at Ca/P-forholdet bør ligge mellem 1 og 2. Det vil sige at det aldrig skal være mere fosfor end calcium i en ration. Dette kan imidlertid let blive tilfældet hvor vi har calciumfattigt hø, og i tillæg hovedsagelig bruger calciumfattige og fosforrige fodertyper som havre, byg eller hvedeklid.</p>\r\n<p>Ud fra ligningerne i NRC-1989 anbefales Ca/P-forholdet ved forskellige produktioner til at være:</p>\r\n<p><strong>Vedligehold: 1.4, Arbejde: 1.4, Vækst m/u træning: 1.8. </strong></p>\r\n<p>NRC-2007 understreger, at det er mængderne af calcium og fosfor som er vigtigst at observere, mens forholdet mellem disse mineraler kommer i anden række. Vigtig her er at sørge for at calcium/fosfor forholdet er større end 1.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:22:45',62,'','2015-01-16 11:56:17',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:22:45','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,95,'','',1,10931,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(728,806,'Calcium','calcium-requirements','<p><img src=\"images/Ca.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">Le squelette</span> <span class=\"hps\">est composé de</span> <span class=\"hps\">35</span><span>% de calcium</span><span>.</span> <span class=\"hps\">En outre</span>, le calcium <span class=\"hps\">est nécessaire pour</span> <span class=\"hps\">le fonctionnement normal des</span> <span class=\"hps\">muscles et</span> <span class=\"hps\">des glandes.</span> <span class=\"hps\">Plus particulièrement</span><span>,</span> <span class=\"hps\">chez les jeunes chevaux,</span> les <span class=\"hps\">carences en calcium</span> <span class=\"hps\">comme les excès</span> <span class=\"hps\">peuvent</span> <span class=\"hps\">conduire à un développement</span> <span class=\"hps\">anormal du squelette</span> <span class=\"hps\">(voir</span> <span class=\"hps\">l\'aide en ligne</span> <span class=\"hps\">pour le calcium</span><span>)</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Trop de calcium</span> <span class=\"hps alt-edited\">réduira</span> <span class=\"hps\">l\'absorption</span> <span class=\"hps\">d\'un</span> <span class=\"hps\">certain nombre de minéraux</span><span>, dont le fer</span> <span class=\"hps\">et le zinc</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Les bonnes sources de</span> <span class=\"hps\">calcium pour</span> <span class=\"hps\">le cheval</span> <span class=\"hps\">sont le foin</span> <span class=\"hps\">de trèfle</span><span>,</span> <span class=\"hps\">de luzerne et de</span> <span class=\"hps\">la plupart des mélanges</span> <span class=\"hps\">de concentrés</span> <span class=\"hps\">commerciaux</span> <span class=\"hps\">qui contiennent</span> <span class=\"hps\">6-14</span> <span class=\"hps\">g</span> <span class=\"hps\">Ca</span> <span class=\"hps\">/</span> <span class=\"hps\">kg</span><span>.</span> <span class=\"hps alt-edited\">Le foin de graminées</span> <span class=\"hps alt-edited\">voit</span> <span class=\"hps alt-edited\">sa teneur en</span> <span class=\"hps\">calcium</span>&nbsp; varier <span class=\"hps\">de 1,5</span> <span class=\"hps\">à</span><span></span> <span class=\"hps\">15</span> <span class=\"hps\">g</span> <span class=\"hps\">Ca</span> <span class=\"hps\">/</span> <span class=\"hps\">kg</span> <span class=\"hps atn\">(</span><span>si vous achetez</span> <span class=\"hps\">le foin</span> <span class=\"hps alt-edited\">en gros</span><span>,</span> <span class=\"hps alt-edited\">envisager</span> <span class=\"hps alt-edited\">de le faire</span> <span class=\"hps alt-edited\">analyser)</span><span>.</span></span></p>\r\n<p><br /><br />Entretien : Ca (g/j) = 0.04*PC</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><br />Les jeunes chevaux en croissance : les besoins en calcium sont calculés à partir des besoins d\'entretien avec une allocation supplémentaire pour la croissance. Typiquement, un jeune cheval va utiliser 16 g Ca par kg de poids acquis. Avec une capacité d\'absorption digestive de 50% du calcium, le régime alimentaire doit fournir 32 g de Ca / kg de poids acquis.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><br />Ca (g/j) = 0.04*PC + 32*PAJ <br /><br /><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">Les jeunes</span> <span class=\"hps alt-edited\">les chevaux au travail</span> <span class=\"hps\">ont besoin d\'un</span> <span class=\"hps\">apport</span> <span class=\"hps\">supplémentaire</span> <span class=\"hps\">de calcium</span> <span class=\"hps alt-edited\">qui est déterminé par rapport aux</span> <span class=\"hps alt-edited\">besoins</span> <span class=\"hps\">d\'entretien</span> <span class=\"hps\">:</span></span><br /><br />Ca (g/j) = (0.04*PC + 32*gain journalier) * (ED pour les chevaux à l\'entrainement / ED pour les chevaux non entrainés) <br /><br /><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps alt-edited\">Gestation</span><span class=\"alt-edited\"> :</span> <span class=\"hps\">les juments</span> <span class=\"hps alt-edited\">gestantes</span> <span class=\"hps\">ont besoin de calcium</span> <span class=\"hps alt-edited\">supplémentaire au cours</span> <span class=\"hps alt-edited\">du 9ème au 11ème</span> <span class=\"hps\">mois</span>.</span><br /><br />Mois 1-8: Ca = 0.04*PC<br />Mois 9-11: Ca = 7.95 * ED (MJ) <br /><br /><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">Production de lait</span><span class=\"alt-edited\"> :</span> <span class=\"hps\">La teneur en calcium</span> <span class=\"hps alt-edited\">du</span> <span class=\"hps\">lait de jument</span> <span class=\"hps alt-edited\">baisse pendant la lactation</span> <span class=\"hps\">de</span> <span class=\"hps alt-edited\">environ</span> <span class=\"hps\">1,2 g /</span> <span class=\"hps\">kg</span> <span class=\"hps\">à 0,8</span> <span class=\"hps\">g</span> <span class=\"hps\">/</span> <span class=\"hps\">kg</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Lorsque</span> <span class=\"hps alt-edited\">la production de lait est de </span> <span class=\"hps\">15 kg /</span> <span class=\"hps alt-edited\">j </span> <span class=\"hps alt-edited\">, une</span> <span class=\"hps alt-edited\">jument</span> <span class=\"hps\">qui a absorbé</span> <span class=\"hps\">50</span><span>% du calcium</span> <span class=\"hps alt-edited\">dans son alimentation</span> <span class=\"hps alt-edited\">aura besoin</span><span>,</span> <span class=\"hps alt-edited\">en plus des</span> <span class=\"hps\">20</span> <span class=\"hps\">g</span> <span class=\"hps\">/ j</span> <span class=\"hps\">pour l\'entretien,</span> <span class=\"hps alt-edited\">de 36</span> <span class=\"hps\">g</span> <span class=\"hps\">/ j de</span> <span class=\"hps\">Ca</span> <span class=\"hps\">pour le lait.</span></span><br /><br />1er - 2ème mois de lactation : <br /><br />Jument 200 kg : Ca(g/j) = 0.04*PC + (0.04*PC*1.2/0.5) <br />Jument de plus de 400 kg: Ca(g/j) = 0.04*PC + (0.03*PC*1.2/0.5) <br /><br />3ème mois de lactation au sevrage : <br /><br />Jument 200 kg: Ca (g/j) = 0.04*PC + (0.03*PC*0.8/0.5) <br />Jument de plus de 400 kg: Ca (g/j) = 0.04*PC + (0.02*PC*0.8/0.5) <br /><br /><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps alt-edited\">Exercice :</span> <span class=\"hps alt-edited\">Le besoin</span> <span class=\"hps alt-edited\">en calcium</span> <span class=\"hps\">pour les chevaux</span> <span class=\"hps alt-edited\">au travail</span> <span class=\"hps alt-edited\">est donné</span> <span class=\"hps\">en proportion</span> <span class=\"hps alt-edited\">de l\'exigence en</span> <span class=\"hps alt-edited\">énergie</span></span>: <br /><br />Ca (g/j) = 5.1 * ED (MJ)</p>','',1,8,'2008-09-11 08:22:45',62,'','2015-07-30 16:20:52',81,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:22:45','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,97,'','',1,9836,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(730,808,'Kalsiumbehov','kalsiumbehov','<p><img src=\"images/Ca.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Kalsium bygger skjelettet (utgjør ca 35%) og trengs til normal muskelfunksjon. Spesielt hos unghest kan kalsiummangel eller alt for store kalsiummengder føre til sjukdom som følge av unormal skjelettutvikling. For mye kalsium hemmer opptak av sink, jern og flere andre mineraler.</p>\r\n<p>Gode kalsiumkilder er kalksteinmel, kløverhøy, luserne og de fleste kraftfôrblandinger (6-14 gram kalsium/kg). Vanlig høy kan variere fra ca 1,5 til 5 gram/kg (bør analyseres ved innkjøp av store partier).</p>\r\n<p>Effektiviteten i absorbsjonen av kalsium avtar med alderen, fra 70 % hos unge hester til 50 % hos eldre dyr. Ved bestemmelse av behovene regnes det med 50 % absorbsjon ved alle aldre.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:22:45',62,'','2015-01-16 11:45:53',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:22:45','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,99,'Kalsium i hest, kalsiumbehov for hest','Kalsium bygger skjelettet (utgjør ca 35%) og trengs til normal muskelfunksjon. Spesielt hos unghest kan kalsiummangel eller alt for store kalsiummengder føre til sjukdom som følge av unormal skjelettutvikling. For mye kalsium hemmer opptak av sink, jern og flere andre mineraler.',1,10039,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(731,809,'Kalcium','kalcium64624','<p>Kalcium bygger upp skelettet (utgör ca 35%) och behövs för den normala muskelfunktionen. Speciellt hos unghästar kan brist på kalcium, eller alltför stora mängder kalcium, leda tilll sjukdom som följd av onormal skelettutveckling. För mycket kalcium hämmar upptaget av zink, järn och flera andra mineraler.<br /><br />Goda kalciumbärare är kalkstensmjöl, klöverhö, lucern och de flesta kraftfoderblandnignar (6-14 gram kalcium/kg). Vanligt hö kan variera från ca 1,5 tilll 5 gram/kg (bör analyseras vid köp av större partier).<br /><br />Effektiviteten vid absorbering av kalcium avtar med åldern, från ca 70% hos unga hästar tilll 50% hos äldre djur. När bestämning av behov räknar vi med 50% absorbering hos alla äldre hästar.</p>\r\n<p><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" height=\"20\" width=\"239\" /></p>','',-2,8,'2008-09-11 08:22:45',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:22:45','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,93,'','',1,7856,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(732,810,'Kalcium','kalcium94192','<p><img src=\"images/Ca.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Kalcium bygger upp skelettet (utgör ca 35%) och behövs för den normala muskelfunktionen. Speciellt hos unghästar kan brist på kalcium, eller alltför stora mängder kalcium, leda tilll sjukdom som följd av onormal skelettutveckling. För mycket kalcium hämmar upptaget av zink, järn och flera andra mineraler.<br /><br />Goda kalciumbärare är kalkstensmjöl, klöverhö, lucern och de flesta kraftfoderblandnignar (6-14 gram kalcium/kg). Vanligt hö kan variera från ca 1,5 tilll 5 gram/kg (bör analyseras vid köp av större partier).<br /><br />Effektiviteten vid absorbering av kalcium avtar med åldern, från ca 70% hos unga hästar tilll 50% hos äldre djur. När bestämning av behov räknar vi med 50% absorbering hos alla äldre hästar.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:22:45',62,'','2015-01-16 11:06:59',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:22:45','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,94,'kalcium för hästar, kalcium för unghäst, unghästens kalciumbehov','Kalcium bygger upp skelettet (utgör ca 35%) och behövs för den normala muskelfunktionen. Speciellt hos unghästar kan brist på kalcium, eller alltför stora mängder kalcium, leda tilll sjukdom som följd av onormal skelettutveckling. För mycket kalcium hämmar upptaget av zink, järn och flera andra mineraler.',1,10512,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(733,811,'Fosfor','fosfor40594','<p class=\"style2\"><img src=\"images/P.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p class=\"style2\">Fosfor er vigtigt for opbygningen af skelettet (udgør 14-17%), for energiomsætningen i kroppen (ADP og ATP) og for syntese af fosforlipider, nukleinsyrer og fosforproteiner. For meget fosfor hæmmer optagelsen af calcium og kan føre til sygdom som følge af unormal skeletudvikling. Meget fosfor kan også hæmme jernoptagelsen. Fosformangel kan give unormal skeletudvikling.</p>\r\n<p class=\"style2\">Det endogene tab hos udvoksede heste er estimeret til ca. 10 mg/kg kropsvægt pr. dag (NRC 1989 e. Schryver m.fl. 1971b).</p>\r\n<p class=\"style2\">Effektiviteten i absorptionen varierer mellem 30-55 %, afhængigt af dyrets alder, samt indhold og tilgængelighed af fordøjelig fosfor (NRC 2007).</p>\r\n<p class=\"style2\">Fosforrigt foder er hvedeklid, havre, byg og almindelige kraftfoderblandinger (5-8 gram/kg). Hø indeholder ca 2 gram fosfor/kg. Der findes mineralblandinger med et højt indhold af fosfor. Uorganisk fosfor udnyttes bedre end fosfor i kornprodukter (f.eks havre og hvedeklid) da dette i stor udstrækning er tilstede som fytat og absorberes dårligt (ca 30%).</p>\r\n<p class=\"Fetstilsvart\"> </p>\r\n<p class=\"Fetstilsvart\"><strong><img src=\"images/Ca-P.jpg\" alt=\"\" /></strong></p>\r\n<p class=\"Fetstilsvart\"><strong>Forholdet mellem calcium og fosfor i foderet (Ca/P-forholdet) </strong></p>\r\n<p>I tillæg til mængderne af calcium og fosfor i rationen er det vigtigt at se på forholdet mellem disse to mineraler. Normalt regner vi med at Ca/P-forholdet bør ligge mellem 1 og 2. Det vil sige at det aldrig skal være mere fosfor end calcium i en ration. Dette kan imidlertid let blive tilfældet hvor vi har calciumfattigt hø, og i tillæg hovedsagelig bruger calciumfattige og fosforrige fodertyper som havre, byg eller hvedeklid.</p>\r\n<p>Ud fra ligningerne i NRC-1989 anbefales Ca/P-forholdet ved forskellige produktioner til at være:</p>\r\n<p><strong>Vedligehold: 1.4, Arbejde: 1.4, Vækst m/u træning: 1.8. </strong></p>\r\n<p>NRC-2007 understreger, at det er mængderne af calcium og fosfor som er vigtigst at observere, mens forholdet mellem disse mineraler kommer i anden række. Vigtig her er at sørge for at calcium/fosfor forholdet er større end 1.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:28:31',62,'','2015-01-16 11:57:38',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:28:31','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,193,'','',1,11087,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(735,813,'Phosphorus','phosphorus-requirements','<p><img src=\"images/P.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Phosphorus is required for growth of the skeleton (the skeleton comprises 14-17 % phosphorus) and for the metabolism of energy in the cells of the body. Too much phosphorus will reduce the uptake of calcium and may consequently lead to skeletal abnormalities. Excess phosphorus may also impair iron absorption. <br /><strong><br />Maintenance: </strong>The phosphorus requirements are calculated on the basis of an endogenous loss of 10 mg/kg BW and 35 % absorption. <br /><br />P (g/d) = 0.28*BW <br /><br /><strong>Growth: </strong>The phosphorus requirement is approximately 8 g/kg of weight gain. In young horses where feeds usually contain added inorganic phosphorus it is common to assume an absorption efficiency of 45 %. <br /><br />P (g/d) = 0.022*BW + 17.8*DWG <br /><br />For young horses in training the phosphorus requirement of growth is added to the training requirement which is related to the energy required for training. <br /><br />P =(0.022*BW+17.8*DWG)*(DE for exercised horses / DE for horses not exercised) <br /><br />Pregnancy: During the last three months of pregnancy the following formula is used: <br /><br />P (g/d) = 6.0 * DE (MJ) <br /><strong><br />Milk production:</strong> The phosphorous content of mare\'s milk varies between 0.75 g/kg in early lactation to 0.5 g/kg in late lactation. Absorption of phosphorus during lactation is assumed to be 45 %. Mares in early lactation producing 16 kg/d of milk require 1.67 * 16 = 26.7 g of phosphorus for milk production (in excess of that required for maintenance). <br /><br />1st-2nd month of lactation: <br /><br />Mare 200 kg: P (g/d) =0.01*BW + (0.04*BW*0.75)/ 0.45 <br />Mare above 300 kg: P (g/d) =0.01*BW + (0.03*BW*0.75)/ 0.45 <br /><br />3rd month of lactation to weaning: <br /><br />Mare 200 kg: P (g/d) =0.01*BW + (0.03*BW*0.50) /0.45 <br />Mare above 300 kg: P (g/d) = 0.01*BW + (0.02*BW*0.50)/ 0.45 <br /><br /><strong>Work:</strong> The phosphorous requirement of horses in work is related to the energy requirement:. <br /><br />P (g/d) = 3.64 * DE (MJ) <em><br /></em></p>','',1,8,'2008-09-11 08:28:31',62,'','2016-03-16 14:54:10',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:28:31','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,196,'','',1,10757,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(737,815,'Fosforbehov','fosfor10000','<p><img src=\"images/P.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Fosfor er viktig for oppbyggingen av skjelettet (utgjør 14-17%), for energiomsettingen i kroppen (ADP og ATP) og for syntese av fosfolipider, nukleinsyrer og fosfoproteiner. For mye fosfor hemmer opptaket av kalsium og kan føre til sjukdom som følge av unormal skjelettutvikling. Mye fosfor kan også hemme jernopptaket. Fosformangel kan gi unormal skjelettutvikling.</p>\r\n<p>Det endogene tapet hos voksne hester er estimert til ca. 10 mg/kg kroppsvekt pr. dag (NRC 1989 e. Schryver m.fl. 1971b).</p>\r\n<p>Effektiviteten i absorbsjonen varierer mellom 30-55 %, avhengig av dyrets alder, samt innhold og tilgjengelighet av fordøyelig fosfor (NRC 2007).</p>\r\n<p>Fosforrike fôr er hvetekli, havre, bygg og vanlige kraftfôrblandinger (5-8 gram/kg). Høy inneholder ca 2 gram fosfor/kg. Det finnes fosforrike mineralblandinger. Uorganisk fosfor utnyttes bedre enn fosforet i kornprodukter (f.eks havre og hvetekli) da dette i stor grad finnes som fytat og absorberes dårlig (ca 30%).</p>\r\n<p><strong><img src=\"images/Ca-P.jpg\" alt=\"\" /></strong></p>\r\n<p><strong>Forholdet mellom kalsium og fosfor i fôret ( Ca/P-forholdet ) </strong></p>\r\n<p>I tillegg til mengdene av kalsium og fosfor i rasjonene er det viktig å se på forholdet mellom disse to mineralene. Vanligvis regner vi at Ca/P-forholdet bør ligge mellom 1 og 2. Det vil si at det aldri skal være mer fosfor enn kalsium i en rasjon. Dette kan imidlertid lett skje der en har kalsiumfattig høy, og i tillegg hovedsakelig bruker kalsiumfattige og fosforrike fôrtyper som havre, bygg eller hvetekli.</p>\r\n<p>Ut fra ligningene i NRC-1989 er Ca/P-forholdet ved ulike produksjoner anbefalt å være:</p>\r\n<p><strong>Vedlikehold: 1.4, Arbeid: 1.4, Vekst m/u trening: 1.8. </strong></p>\r\n<p>NRC-2007 understreker at det er mengdene av kalsium og kopper som er viktigst å observere, mens forholdet mellom disse mineralene kommer i andre rekke. Viktig her er å sørge for at kalsium/fosfor forholdet er større enn 1. <strong><br /> </strong></p>\r\n<p> </p>','',1,8,'2008-09-11 08:28:31',62,'','2015-01-16 11:46:50',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:28:31','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,194,'Fosfor og hest, fosforbehov hest','Fosfor er viktig for oppbyggingen av skjelettet (utgjør 14-17%), for energiomsettingen i kroppen (ADP og ATP) og for syntese av fosfolipider, nukleinsyrer og fosfoproteiner. For mye fosfor hemmer opptaket av kalsium og kan føre til sjukdom som følge av unormal skjelettutvikling. Mye fosfor kan også hemme jernopptaket. Fosformangel kan gi unormal skjelettutvikling.',1,11239,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(738,816,'Fosfor','fosfor19927','<p>Fosfor är viktig för uppbyggnad av skelettet (utgör ca 14 - 17%), för energiomsättningen i kroppen (ADP och ATP) och för syntes av fosfolipider, nukleinsyror och fosfoproteiner. För mycket fosfor hämmar upptaget av kalcium och kan leda tilll sjukdom som en följd av onormal skelettutveckling. För mycket fosfor hämmar även järnupptaget. Brist på fosfor kan också leda tilll onormal skelettutveckling.<br /> <br /> Den endochena avgången hos vuxna hästar är uppskattad tilll ca <em>10 mg/kg kroppsvikt pr. dag</em> (NRC 1989 e. Schryver m.fl. 1971b). <br /> <br /> Effektiviteten i absorbsionen varierar mellan <em>30-55 %</em> , beroende på djurets ålder, samt mängden och tilllgängligheten av smältbar fosfor (NRC 2007).</p>\r\n<p>Fosforrika foder är vetekli, havre, korn och vanliga kraftfoderblandningar (5-8 gram/kg). Hö innehåller ca 2 gram fosfor/kg. Det finns fosforrika mineralblandingar. Oorganisk fosfor nyttjas bättre än fosforn i kornprodukter (t.ex havre och vetekli) då detta i högre grad föreligger som fytat och absorberas dåligt (ca 30%).<br /> <strong><br /> </strong> <img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" height=\"20\" width=\"239\" /></p>\r\n<p><strong>Förhållandet mellan kalcium och fosfor i fodret (Ca/P-kvoten)</strong> - Förutom mängderna kalcium och fosfor i dagsgivan är det viktigt att se på förhållandet mellan dessa två mineraler. Vanligtvis räknar vi att Ca/P-kvoten ska ligga mellan 1 och 2. Det vill säga att det aldrig ska vara mer fosfor än kalcium i en dagsgiva. Detta kan emellertid lätt ske om man har kalciumfattigt hö, och dessutom huvudsakligen använder kalciumfattiga och fosforrika fodertyper som havre, korn eller vetekli.<br /> <br /> Baserat på ekvationerna i NRC-2007 är Ca/P-kvoten vid olika typer av situationer angivet som:<br /> <em>Underhåll: 1.6, Arbete: 1.6, Tillväxt m/u träning: 2,2.<br /> </em> <br /> <em>NRC-2007 understryker att det är mängderna av kalcium och koppar som är viktiga att notera, medan förhållandet mellan dessa två kommer i andra hand. Viktigt här är att sörja för att kalcium/fosfor-kvoten är större än 1.</em></p>','',-2,8,'2008-09-11 08:28:31',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:28:31','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,192,'','',1,8858,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(739,817,'Fosfor','fosfor31698','<p><img src=\"images/P.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Fosfor är viktig för uppbyggnad av skelettet hos hästen (utgör ca 14 - 17%), för energiomsättningen i kroppen (ADP och ATP) och för syntes av fosfolipider, nukleinsyror och fosfoproteiner. För mycket fosfor hämmar upptaget av kalcium och kan leda tilll sjukdom som en följd av onormal skelettutveckling. För mycket fosfor hämmar även järnupptaget. Brist på fosfor kan också leda tilll onormal skelettutveckling.<br /> <br /> Den endochena avgången hos vuxna hästar är uppskattad tilll ca <em>10 mg/kg kroppsvikt pr. dag</em> (NRC 1989 e. Schryver m.fl. 1971b). <br /> <br /> Effektiviteten i absorbsionen varierar mellan <em>30-55 %</em> , beroende på djurets ålder, samt mängden och tilllgängligheten av smältbar fosfor (NRC 2007).</p>\r\n<p>Fosforrika foder är vetekli, havre, korn och vanliga kraftfoderblandningar (5-8 gram/kg). Hö innehåller ca 2 gram fosfor/kg. Det finns fosforrika mineralblandingar. Oorganisk fosfor nyttjas bättre än fosforn i kornprodukter (t.ex havre och vetekli) då detta i högre grad föreligger som fytat och absorberas dåligt (ca 30%)</p>\r\n<p><strong><img src=\"images/Ca-P.jpg\" alt=\"\" /></strong></p>\r\n<p><strong>Förhållandet mellan kalcium och fosfor i fodret (Ca/P-kvoten)</strong></p>\r\n<p>Förutom mängderna kalcium och fosfor i dagsgivan är det viktigt att se på förhållandet mellan dessa två mineraler. Vanligtvis räknar vi att Ca/P-kvoten ska ligga mellan 1 och 2. Det vill säga att det aldrig ska vara mer fosfor än kalcium i en dagsgiva. Detta kan emellertid lätt ske om man har kalciumfattigt hö, och dessutom huvudsakligen använder kalciumfattiga och fosforrika fodertyper som havre, korn eller vetekli.<br /> <br /> Baserat på ekvationerna i NRC-2007 är Ca/P-kvoten vid olika typer av situationer angivet som:<br /> <em>Underhåll: 1.6, Arbete: 1.6, Tillväxt m/u träning: 2,2.<br /> </em> <br /> <em>NRC-2007 understryker att det är mängderna av kalcium och koppar som är viktiga att notera, medan förhållandet mellan dessa två kommer i andra hand. Viktigt här är att sörja för att kalcium/fosfor-kvoten är större än 1.</em></p>','',1,8,'2008-09-11 08:28:31',62,'','2015-01-16 12:07:22',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:28:31','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,191,'fosfor för hästar, hästens behov av fosfor','Fosfor är viktig för uppbyggnad av skelettet hos hästen (utgör ca 14 - 17%), för energiomsättningen i kroppen (ADP och ATP) och för syntes av fosfolipider, nukleinsyror och fosfoproteiner. För mycket fosfor hämmar upptaget av kalcium och kan leda tilll sjukdom som en följd av onormal skelettutveckling. För mycket fosfor hämmar även järnupptaget. Brist på fosfor kan också leda tilll onormal skelettutveckling.\r\n\r\nDen endochena avgången hos vuxna hästar är uppskattad tilll ca 10 mg/kg kroppsvikt pr. dag (NRC 1989 e. Schryver m.fl. 1971b).',1,12910,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(740,818,'Magnesiumbehov','magnesiumbehov','<p><img src=\"images/Mg.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Kroppen indeholder ca 0.05% magnesium (Mg). Af dette findes ca 60 % i skelettet. Magnesium er en aktivator for mange enzymer, og er nødvendig for normal muskelfunktion. Magnesiummangel kan føre til kramper.</p>\r\n<p>Normalt vil en moderat overdosering af magnesium ikke have negative virkninger. Men man bør alligevel tilstræbe at rationens indhold er i overensstemmelse med dyrets behov.</p>\r\n<p>Det endogene tab er ca 6 mg pr. kg kropsvægt pr.dag. Magnesium i de fleste fodermidler absorberes 60-40%. Tilsætning som magnesiumoxid, magnesiumsulfat eller magnsesiumkarbonat absorberes ca 70% afhængig af kilden. Ved beregning af behovene regner NRC-89 med 40 % absorption.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:33:01',62,'','2015-01-16 11:58:13',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:33:01','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,160,'','',1,9838,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(742,820,'Magnesium','magnesium31863','<p><img src=\"images/Mg.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>The horse\'s body contains approximately 0.05 % magnesium, 60 % of which is found in the skeleton. Magnesium is an activator for many enzymes and is required for normal muscle function. Normal absorption of magnesium is 40-60 %. During the calculation of magnesium requirements a value for absorption of 40 % is assumed (NRC 1989). <br /><br /><strong>Maintenance</strong>. Mg (g/d) = 0.015*BW <br />Growth: between 0.85 and 1.25 g of Mg are deposited per kg of body weight gain; NRC assumes 1.25 g in their calculation. <br />Mg (g/d) = 0.015*BW + 1.25*DWG <br /><br />Magnesium requirement for growth with training:<br />Mg (g/d) =(0.015*BW+1.25*DWG)* (DE for exercised / DE for unexercised) <br /><br /><strong>Pregnancy</strong>: The requirement for magnesium during the last 3 months of pregnancy increases by 0.3 mg/kg BW. <br />Months 9 - 11: Mg (g/d) = 2.0 * DE (MJ) <br /><br /><strong>Lactation. </strong>The magnesium concentration in mare\'s milk during early lactation is approximately 90 mg/kg and declines to 45 mg/kg in late lactation. The absorption of magnesium is assumed to be 40 %. <br /><br />1st - 2nd month: <br />Mare 200 kg: Mg (g/d) =0.015*BW + (0.04*BW*0.09) /0.4 <br />Mare above 300 kg: Mg (g/d) =0.015*BW + (0.03*BW*0.09) /0.4 <br /><br />3rd month - weaning: <br />Mare 200 kg: Mg (g/d) =0.015*BW + (0.03*BW*0.045)/ 0.4 <br />Mare above 300 kg: Mg (g/d) =0.015*BW + (0.02*BW*0.045)/ 0.4 <br /><br /><strong>Work</strong>: Mg (g/d)= 1.92 * DE (MJ)</p>','',1,8,'2008-09-11 08:33:01',62,'','2016-03-16 14:54:10',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:33:01','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,161,'','',1,9504,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(744,822,'Magnesiumbehov','magnesiumbehov46041','<p><img src=\"images/Mg.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Kroppen inneholder ca 0.05% magnesium (Mg). Omlag 60% av dette finnes i skjelettet. Magnesium er en aktivator for mange enzymer, og er nødvendig for normal muskelfunksjon. Magnesiummangel kan føre til kramper.</p>\r\n<p>Normalt vil en moderat overdosering av magnesium ikke ha negative virkninger. Man bør likevel tilstrebe at rasjonens innhold er i overensstemmelse med dyrets behov.</p>\r\n<p>Det endogene tapet er ca 6 mg pr. kg kroppsvekt pr.dag. Magnesium i vanlige fôrmidler absorberes 60-40%. Tilsetting av magnesium som oksid, sulfat eller karbonat absorberes ca 70%. Ved beregning av behovene regner NRC-89 med 40 % absorbsjon.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:33:01',62,'','2015-01-16 11:47:28',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:33:01','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,162,'','',1,9628,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(745,823,'Magnesium','magnesium20300','<p>Kroppen innehåller ca 0.05% magnesium (Mg). Omkring 60% av detta finns i skelettet. Magnesium är en aktivator för många enzymer, och är nödvändig för normal muskelfunktion. Brist på magnesium kan ge kramper. <br /><br />Normalt har en moderat överdosering av magnesium inga negativa biverkningar. Man bör doch tilllse att dagsgivans innehåll överensstämmer med hästens behov.<br /><br />Den endochena avgången har inga negativa effekter. Man bör likväl tilllse att dagsgivans innehåll överrensstämmer med hästens behov.<br /><br />Denendochena avgången är ca 6 mg pr. kg kroppsvikt per dag. Magnesium i vanliga fodermedel absorberas 60-40%. Tilsätts magnesium som oxid, sulfat eller kolnat absorberas ca 70%. Vid beräkning av behoven räknar NRC-89 med 40 % absorbtion.</p>\r\n<p><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" height=\"20\" width=\"239\" /></p>','',-2,8,'2008-09-11 08:33:01',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:33:01','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,163,'','',1,7740,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(746,824,'Magnesium','magnesium6655','<p><img src=\"images/Mg.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Hästens kropp innehåller ca 0.05% magnesium (Mg). Omkring 60% av detta finns i skelettet. Magnesium är en aktivator för många enzymer, och är nödvändig för normal muskelfunktion. Brist på magnesium kan ge kramper. <br /><br />Normalt har en moderat överdosering av magnesium inga negativa biverkningar. Man bör doch tilllse att dagsgivans innehåll överensstämmer med hästens behov.<br /><br />Den endochena avgången har inga negativa effekter. Man bör likväl tilllse att dagsgivans innehåll överrensstämmer med hästens behov.<br /><br />Denendochena avgången är ca 6 mg pr. kg kroppsvikt per dag. Magnesium i vanliga fodermedel absorberas 60-40%. Tilsätts magnesium som oxid, sulfat eller kolnat absorberas ca 70%. Vid beräkning av behoven räknar NRC-89 med 40 % absorbtion.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:33:01',62,'','2015-01-16 11:08:39',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:33:01','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,164,'magnesium i häst, magnesiumbrist hos hästar, hästens behov av magnesium','Hästens kropp innehåller ca 0.05% magnesium (Mg). Omkring 60% av detta finns i skelettet. Magnesium är en aktivator för många enzymer, och är nödvändig för normal muskelfunktion. Brist på magnesium kan ge kramper.\r\n\r\nNormalt har en moderat överdosering av magnesium inga negativa biverkningar. Man bör doch tilllse att dagsgivans innehåll överensstämmer med hästens behov.\r\n\r\nDen endochena avgången har inga negativa effekter. Man bör likväl tilllse att dagsgivans innehåll överrensstämmer med hästens behov.',1,10203,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(747,825,'Kaliumbehov','kaliumbehov','<p><img src=\"images/K.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Kalium (K) er den vigtigste intracellulære kation. Kalium er med til at regulere syre/base balancen, det osmotiske tryk og indgår endvidere i en række enzymer tilknyttet glykolysen . Af kroppens indhold af kalium findes ca 90% intracellulært, særlig i muskulatur og organer.</p>\r\n<p>De mest almindelige typer af grovfoder indeholder typisk 1.5 til 2.5 procent kalium i tørstoffet, det vil sige 15 til 25 gram pr kg tørt materiale. Indholdet af kalium i kornarterne er lavere, 0.3 til 0.6 procent i tørt materiale. Ved almindelig brug af godt grovfoder skulle det under normale forhold ikke være fare for kaliummangel. Ved beregning af behovene regnes der med 50% tilgængelighed af kalium i foderet.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:34:48',62,'','2015-01-16 11:58:47',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:34:48','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,91,'','',1,9083,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(749,827,'Potassium','potassium','<p><img src=\"images/K.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Potassium (K) is the most important intracellular kation. It is involved in maintenance of acid/base balance and osmotic pressure. It also part of several enzymes participating in glycolysis and oxidative phosphorylation. In the body 90% of the potassium is intracellular in muscles and internal organs.</p>\r\n<p>The most common roughages contain about 1.5 - 2.5 percent potassium in dry matter, which means 15 to 25 grams per kg dry matter. The content of potassium in grains is lower, 0.3 - 0.6 percent in dry matter.  In rations with a normal amount of roughage there should be adequate amounts of potassium. When requirement for potassium is calculated, a value for availability of 50% is used.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:34:48',62,'','2016-03-16 14:54:10',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:34:48','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,87,'','',1,8892,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(751,829,'Kaliumbehov','kaliumbehov70239','<p><img src=\"images/K.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Kalium (K) er det viktigste intracellulære kation. Det er med og regulerer syre/base balansen, osmotisk trykk og inngår også i en rekke enzymer tilknyttet glykolysen og oksydativ fosforylering. Av kroppens innhold av kalium finnes ca 90% intracellulært, særlig i muskulatur og organer.</p>\r\n<p>Våre vanlige grovfôrtyper inneholder vanligvis 1.5 til 2.5 prosent kalium i tørrstoff, det vil si 15 til 25 gram pr kg tørt materiale. Innholdet av kalium i kornarter er lavere, 0.3 til 0.6 prosent i tørt materiale. Ved vanlig bruk av godt grovfôr skulle det under normale forhold ikke være fare for kaliummangel. Ved beregning av behovene regnes det med 50% tilgjengelighet av kalium i fôret.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:34:48',62,'','2015-01-16 11:48:11',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:34:48','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,88,'Kalium i hest, kaliumbehov for hest','Kalium (K) er det viktigste intracellulære kation. Det er med og regulerer syre/base balansen, osmotisk trykk og inngår også i en rekke enzymer tilknyttet glykolysen og oksydativ fosforylering. Av kroppens innhold av kalium finnes ca 90% intracellulært, særlig i muskulatur og organer. Våre vanlige grovfôrtyper inneholder vanligvis 1.5 til 2.5 prosent kalium i tørrstoff, det vil si 15 til 25 gram pr kg tørt materiale. Innholdet av kalium i kornarter er lavere, 0.3 til 0.6 prosent i tørt materiale. Ved vanlig bruk av godt grovfôr skulle det under normale forhold ikke være fare for kaliummangel. Ved beregning av behovene regnes det med 50% tilgjengelighet av kalium i fôret.',1,8977,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(752,830,'Kalium','kalium31253','<p>Kalium (K) det viktigaste intracellulära ämnet . Det är med och regulerar syra/bas-balansen och det osmotiska trycket samt ingår även i en rad enzymer knutna tilll glykosen och oxidativ fosforisering. Av kroppens kaliuminnehåll finns ca 90% intracellulärt, och i synnerhet i muskulatur och inre organ. <br /><br />Våra vanliga grovfodertyper innehåller vanligtvis 1,5 till 2,5 procent kalium i torrsubstans, det vill säga 15 tilll 25 gram pr kg torrt material. Innehållet av kalium i kornarter är lägre, 0,3 tilll 0,6 procent i torrt material. Vid vanlig användning bra grovfoder skulle det under normala förhållanden inte finnas risk för kaliumbrist. Vid beräkning av behoven räknar vi med 50% tilllgänglighet av kalium i fodret.</p>\r\n<p><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" height=\"20\" width=\"239\" /></p>','',-2,8,'2008-09-11 08:34:48',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:34:48','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,89,'','',1,7153,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(753,831,'Kalium','kalium5194','<p><img src=\"images/K.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Kalium (K) det viktigaste intracellulära ämnet . Det är med och regulerar syra/bas-balansen och det osmotiska trycket samt ingår även i en rad enzymer knutna tilll glykosen och oxidativ fosforisering. Av kroppens kaliuminnehåll finns ca 90% intracellulärt, och i synnerhet i muskulatur och inre organ. <br /><br />Våra vanliga grovfodertyper innehåller vanligtvis 1,5 till 2,5 procent kalium i torrsubstans, det vill säga 15 tilll 25 gram pr kg torrt material. Innehållet av kalium i spannmål är lägre, 0,3 tilll 0,6 procent i torrt material. Vid vanlig användning bra grovfoder skulle det under normala förhållanden inte finnas risk för kaliumbrist. Vid beräkning av behoven räknar vi med 50% tilllgänglighet av kalium i fodret.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:34:48',62,'','2015-01-16 11:09:38',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:34:48','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,90,'kalium för häst, hästens kaliumbehov','Kalium (K) det viktigaste intracellulära ämnet . Det är med och regulerar syra/bas-balansen och det osmotiska trycket samt ingår även i en rad enzymer knutna tilll glykosen och oxidativ fosforisering. Av kroppens kaliuminnehåll finns ca 90% intracellulärt, och i synnerhet i muskulatur och inre organ.\r\n\r\nVåra vanliga grovfodertyper innehåller vanligtvis 1,5 till 2,5 procent kalium i torrsubstans, det vill säga 15 tilll 25 gram pr kg torrt material. Innehållet av kalium i',1,9639,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(754,832,'Natriumbehov ','natriumbehov','<p><img src=\"images/Na.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Natrium (Na) er den vigtigste ekstracellulære kation og den vigtigste elektrolyt for vedligehold af syre/base balancen og det osmotiske tryk. Det endogene tab af natrium hos udvoksede heste på vedligehold er beregnet til at være 15 til 20 mg/kg kropsvægt/dag (Meyer et al., 1984; Schryver et al., 1987). Hvis vi antager at natrium absorberes 100%, vil en 500 kg hest have et behov på 7.5 g natrium/dag. Dette vil blive dækket ved at give 20 til 25 gram salt (NaCl) dagligt. Hård træning og varmt vejr øger natriumbehovet, da heste kan tabe store mængder natrium gennem sveden. Den vigtigste kilde for natrium er almindelig salt (NaCl).</p>\r\n<p>Det har været almindeligt at lade hestene have fri adgang til saltslikstene. Det er imidlertid ikke alle heste som er i stand til at regulere sin saltoptagelse ved med brug af saltsliksten. Til heste i hård træning anbefales det derfor, at give løst salt direkte på foderet. Som en yderligere sikring kan man til heste i træning give ca 0.06 gram salt pr kg kropsvægt/dag i vinterhalvåret og 0.10 til 0.15 gram salt pr kg kropsvægt/dag i sommerhalvåret. Størst mængde ved hård træning og stærk varme. Til en 500 kg hest svarer dette til 30 gram salt/dag i vinterhalvåret og 50 til 75 gram salt/dag i sommerhalvåret. Heste på græs bør altid have tilgang til saltsliksten..</p>\r\n<p>Natriummangel (saltmangel)fører til nedsat elasticitet i huden, trang til at slikke på ting i omgivelserne, nedsat ædehastighed og appetit. Det hævdes også at saltmangel kan føre til at hesten æder jord , bliver vindsluger eller krybbebider selv om en sådan adfærd kan have flere forskellige årsager. Saltmangel fører til nedsat præstation hos konkurrenceheste.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:36:30',62,'','2015-01-16 11:59:18',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:36:30','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,166,'','',1,9322,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(756,834,'Sodium','sodium','<p><img src=\"images/Na.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Sodium (Na) is the most important extracellular cation and the most important electrolyte in the maintenance of the osmotic pressure in cells and tissues. The endogenous losses for adult horses at maintenance are calculated to be 15 to 20 mg/kg body weight/day (Meyer et al., 1984; Schryver et al., 1987). If we assume that sodium is absorbed 100 %, then a horse with 500 kg body weight will need 7.5 grams of sodium a day. Exercise and high ambient temperatures increase sodium requirements as horses will lose substantial quantities of sodium through sweat. It is therefore difficult to calculate precise sodium requirements in a nutritional software program. Fortunately, all mammals easily excrete a surplus of sodium, as long as there is no shortage of drinking water. The most important source of sodium is common salt (NaCl).</p>','',1,8,'2008-09-11 08:36:30',62,'','2016-03-16 14:54:10',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:36:30','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,167,'','',1,8929,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(758,836,'Natriumbehov','natriumbehov52529','<p><img src=\"images/Na.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Natrium (Na) er det viktigste ekstracellulære kation og viktigste elektrolytt for vedlikehold av syre/base balansen og osmotisk trykk. Endogent tap av natrium for voksne hester på vedlikehold er beregnet til å være 15 til 20 mg/kg kroppsvekt/dag (Meyer et al., 1984; Schryver et al., 1987). Dersom vi antar at natrium absorberes 100%, vil en 500 kg hest trenge 7.5 g natrium/dag. Dette vil dekkes ved å gi 20 til 25 gram salt (NaCl) daglig. Hard trening og varmt vær øker natriumbehovet, da hester kan tape store mengder natrium gjennom svette. Vår viktigste kilde for natrium er vanlig salt (NaCl).</p>\r\n<p>Det har vært vanlig å la hestene ha fri tilgang til saltslikkesteiner. Det er imidlertid ikke alle hester som klarer å regulere saltopptaket sitt med bruk av saltstein. Til hester i hard trening kan en derfor anbefale å gi løst salt direkte på fôret. Som en sikring kan det til hester i trening gis ca 0.06 gram salt pr kg kroppsvekt/dag i vinterhalvåret og 0.10 til 0.15 gram salt pr kg kroppsvekt/dag i sommerhalvåret. Størst mengde ved hard trening og sterk varme. Til en 500 kg hest tilsvarer dette 30 gram salt/dag i vinterhalvåret og 50 til 75 gram salt/dag i sommerhalvåret. Hester på beite bør alltid ha tilgang på saltslikkestein.</p>\r\n<p>Natriummangel (saltmangel)fører til nedsatt spenst i huden, trang til å slikke på ting i omgivelsene, nedsatt etehastighet og apetitt. Det er også hevdet at saltmangel kan føre til møkk-eting og vindsluking (krybbebiting) selv om slik adferd kan ha flere forskjellige årsaker. Saltmangel fører til nedsatt prestasjon hos konkurransehester.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:36:30',62,'','2015-01-16 11:48:44',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:36:30','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,170,'','',1,9063,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(759,837,'Natrium','natrium80621','<p><br /><strong>Natrium </strong>- Natrium (Na) är det viktigaste extracellulära ämnet och elektrolyten för underhålla av syra/bas-balansen och osmotiskt tryck. Endochen avgång natrium för vuxna hästar på udnerhåll beräknas vara 15 till 20 mg/kg kroppsvikt/dag (Meyer et al., 1984; Schryver et al., 1987). eftersom vi antar att natrium absorberas tilll 100%, kräver en 500 kg häst 7,5 g natrium/dag. Detta täcks genom att ge 20 tilll 25 gram salt (NaCl) dagligen. Hård träning och varmt väder ökar natriumbehovet, då hästar kan förlora stora mängder natrium genom svettning. Vår viktigaste natriumkälla är vanligt salt (NaCl). <br /><br />Det har varit vanligt att ge hästarna fri tilllgång tilll saltslickstenar. Det är emellertid inte alla hästar som klarar regleringen av sitt saltupptag med hjälp av saltsten. Till hästar i hård träning rekommenderas därför att ge löst salt direkt i fodret. För att vara på säkra sidan kan man tilll hästar i träning ge ca 0,06 gram salt per kg kroppsvikt under vinterhalvåret och 10 tilll 15 gram salt per kg kroppsvikt under sommarhalvåret. Störst mängd vid hård träning och varmt väder. För en 500 kg häst motsvarar det 30 gram salt/dag under vintern och 50 tilll 75 gram salt/dag under sommaren. Hästar på bete bör alltid ha tilllgång tilll saltslickstenar. <br /><br />Natriumbrist (saltbrist) leder tilll nedsatt spänst i huden, behov att slicka på saker i omgivningen, nedsatt äthastighet och aptit. Det hävdas också att saltbrist kan leda tilll att hästen äter avföring, sväljer luft, krubb-bitning, även om sådana störningar kan ha många orsaker. Saltbrist leder tilll nedsatt prestation hos tävlingshästar.</p>\r\n<p>I många leverantörsanalyser redovisas \"koksalt\" - Du får fram natriuminnehållet genom att ta 40% av det värdet.</p>','',-2,8,'2008-09-11 08:36:30',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:36:30','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,171,'','',1,7034,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(760,838,'Natrium','natrium72274','<p><strong><img src=\"images/Na.jpg\" alt=\"\" /></strong></p>\r\n<p><strong>Natrium </strong>- Natrium (Na) är det viktigaste extracellulära ämnet och elektrolyten för underhålla av syra/bas-balansen och osmotiskt tryck. Endochen avgång natrium för vuxna hästar på udnerhåll beräknas vara 15 till 20 mg/kg kroppsvikt/dag (Meyer et al., 1984; Schryver et al., 1987). eftersom vi antar att natrium absorberas tilll 100%, kräver en 500 kg häst 7,5 g natrium/dag. Detta täcks genom att ge 20 tilll 25 gram salt (NaCl) dagligen. Hård träning och varmt väder ökar natriumbehovet, då hästar kan förlora stora mängder natrium genom svettning. Vår viktigaste natriumkälla är vanligt salt (NaCl). <br /><br />Det har varit vanligt att ge hästarna fri tilllgång tilll saltslickstenar. Det är emellertid inte alla hästar som klarar regleringen av sitt saltupptag med hjälp av saltsten. Till hästar i hård träning rekommenderas därför att ge löst salt direkt i fodret. För att vara på säkra sidan kan man tilll hästar i träning ge ca 0,06 gram salt per kg kroppsvikt under vinterhalvåret och 10 tilll 15 gram salt per kg kroppsvikt under sommarhalvåret. Störst mängd vid hård träning och varmt väder. För en 500 kg häst motsvarar det 30 gram salt/dag under vintern och 50 tilll 75 gram salt/dag under sommaren. Hästar på bete bör alltid ha tilllgång tilll saltslickstenar. <br /><br />Natriumbrist (saltbrist) leder tilll nedsatt spänst i huden, behov att slicka på saker i omgivningen, nedsatt äthastighet och aptit. Det hävdas också att saltbrist kan leda tilll att hästen äter avföring, sväljer luft, krubb-bitning, även om sådana störningar kan ha många orsaker. Saltbrist leder tilll nedsatt prestation hos tävlingshästar.</p>\r\n<p>I många leverantörsanalyser redovisas \"koksalt\" - Du får fram natriuminnehållet genom att ta 40% av det värdet.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:36:30',62,'','2015-01-16 11:10:20',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:36:30','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,168,'natrium i hästar, hästens behov av natrium','Natrium - Natrium (Na) är det viktigaste extracellulära ämnet och elektrolyten för underhålla av syra/bas-balansen och osmotiskt tryck. Endochen avgång natrium för vuxna hästar på udnerhåll beräknas vara 15 till 20 mg/kg kroppsvikt/dag (Meyer et al., 1984; Schryver et al., 1987). eftersom vi antar att natrium absorberas tilll 100%, kräver en 500 kg häst 7,5 g natrium/dag. Detta täcks genom att ge 20 tilll 25 gram salt (NaCl) dagligen. Hård träning och varmt väder ökar natriumbehovet, då hästar kan förlora stora mängder natrium genom svettning. Vår viktigaste natriumkälla är vanligt salt (NaCl).',1,9737,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(761,839,'Svovlbehov','svovlbehov','<p><img src=\"images/S.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Kroppens svovl (S) findes hovedsaglig som svovlholdige aminosyrer (methionin, cystin), heparin, thiamin (vit B1), insulin og chondroitin sulfat. Hestens svovlbehov er ikke fastsat, men man regner med at behovet dækkes gennem optagelsen af svovlholdige aminosyrer.</p>\r\n<p>Uorganisk svovl kan udnyttes til syntese af svovlholdige forbindelser som heparin, insulin og chondroitin sulfat. Det kan også udnyttes til mikrobiell syntese af svovlholdige aminosyrer i blindtarm og tyktarm, men det er sandsynligvis kun lidt af det mikrobielle protein som absorberes og kommer dyret til gode.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:38:16',62,'','2015-01-16 11:59:49',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:38:16','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,153,'','',1,7527,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(763,841,'Sulphur','sulfur','<p><img src=\"images/S.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>In the body, sulphur (S) is mainly found as part of the sulphur-containing amino acids methionine and cystine, heparin, insulin, thiamine (vit B<sub>1</sub>) and chondroitin sulfate. The requirement for sulphur has not been established, though the sulphur in high-quality dietary protein appears adequate to meet requirements.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:38:16',62,'','2016-03-16 14:54:10',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:38:16','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,155,'','',1,7397,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(765,843,'Svovelbehov','svavel53509','<p><img src=\"images/S.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Kroppens svovel (S) finnes hovedsaklig som svovelholdige aminosyrer (methionin, cystin), heparin, thiamin (vit B1), insulin og chondroitin sulfat. Hestens svovelbehov er ikke fastsatt, men en regner at behovet dekkes gjennom inntak av svovelholdige aminosyrer.</p>\r\n<p>Uorganisk svovel kan nyttes til syntese av svovelholdige forbindelser som heparin, insulin og chondroitin sulfat. Det kan også nyttes til mikrobiell syntese av svovelholdige aminosyrer i blindtarm og tykktarm, men det er sannsynligvis lite av det mikrobielle proteinet som absorberes og kommer dyret til gode.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:38:16',62,'','2015-01-16 11:49:19',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:38:16','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,156,'','',1,7485,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(766,844,'Svavel','svavel48336','<p>Kroppens svavel (S) finns huvudsakligen som svavelhaltiga aminosyror (methionin, cystin), heparin, thiamin (vit B1), insulin och chondroitin sulfat. Hästens svavelbehov är inte fastställt, men man räknar med att behovet täcks genom intag av svavelhaltiga aminosyror. <br /><br />Oorganiskt svavel kan användas för syntes av svavelhaltiga kombinationer som heparin, insulin och chondroitin sulfat. Det kan också användas tilll mikrobiell syntes av svavelhaltiga aminosyror i blindtarm och tjocktarm, men det är sannolikt lite av det mikrobiolochiska proteinet som absorberas och kommer djuret tilllgodo.</p>\r\n<p><img alt=\"beraknasej\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknasej.jpg\" height=\"20\" width=\"239\" /></p>','',-2,8,'2008-09-11 08:38:16',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:38:16','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,158,'','',1,5556,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(767,845,'Svavel','svavel95446','<p><img src=\"images/S.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Kroppens svavel (S) finns huvudsakligen som svavelhaltiga aminosyror (methionin, cystin), heparin, thiamin (vit B1), insulin och chondroitin sulfat. Hästens svavelbehov är inte fastställt, men man räknar med att behovet täcks genom intag av svavelhaltiga aminosyror. <br /><br />Oorganiskt svavel kan användas för syntes av svavelhaltiga kombinationer som heparin, insulin och chondroitin sulfat. Det kan också användas tilll mikrobiell syntes av svavelhaltiga aminosyror i blindtarm och tjocktarm, men det är sannolikt lite av det mikrobiolochiska proteinet som absorberas och kommer djuret tilllgodo.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:38:16',62,'','2015-01-16 11:11:17',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:38:16','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,152,'svavel hos häst, häst och svavel, svavelbehov hos häst','Kroppens svavel (S) finns huvudsakligen som svavelhaltiga aminosyror (methionin, cystin), heparin, thiamin (vit B1), insulin och chondroitin sulfat. Hästens svavelbehov är inte fastställt, men man räknar med att behovet täcks genom intag av svavelhaltiga aminosyror.\r\n\r\nOorganiskt svavel kan användas för syntes av svavelhaltiga kombinationer som heparin, insulin och chondroitin sulfat. Det kan också användas tilll mikrobiell syntes av svavelhaltiga aminosyror i blindtarm och tjocktarm, men det är sannolikt lite av det mikrobiolochiska proteinet som absorberas och kommer djuret tilllgodo.',1,7857,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(768,846,'Mikromineraler','mikromineraler22622','Behovene for mikromineraler er i NRC-2007 normen opgivet som en given mængde per kg tørstof i rationen, men det er standardiseret hvor meget tørstof man forventer i rationerne til heste ide forskellige livsfaser.','',1,9,'2008-09-11 08:42:04',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:42:04','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,79,'','',1,16600,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(770,848,'Microminerals','microminerals','<p>The requirements for microminerals are expressed as milligram per kg dry matter in the ration by NRC-2007. This is related to certain standard rations as defined by the NRC. In PC-Horse we have added a safety margin to the net requirements given by NRC. This allows us also to calculate the requirements without having to to take particular standard rations into account.</p>','',1,9,'2008-09-11 08:42:04',62,'','2016-03-16 14:54:10',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:42:04','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,83,'','',1,16016,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(772,850,'Mikromineraler','mikromineraler10229','<p>Behovene for mikromineraler er i NRC-2007 normen oppgitt som en gitt mengde per kg tørrstoff i rasjonen, men det er standardisert hvor mye tørrstoff man forventer i rasjonene til hester i ulike livsfaser.</p>','',1,9,'2008-09-11 08:42:04',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:42:04','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,85,'NRC-normen, NRC, mikromineraler','Behovene for mikromineraler er i NRC-2007 normen oppgitt som en gitt mengde per kg tørrstoff i rasjonen, men det er standardisert hvor mye tørrstoff man forventer i rasjonene til hester i ulike livsfaser.',1,16372,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(773,851,'Mikromineraler','mikromineraler15188','<strong><br />Mikromineraler </strong>- Behovet av mikromineraler är i NRC-2007 normen uppgivet som en given mängd per kg torrsubstans i dagsgivan, men man har standardiserat hur mycket torrsubstans man man förväntar i givan tilll hästar i olika livsfaser.','',-2,9,'2008-09-11 08:42:04',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:42:04','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,68,'','',1,13947,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(774,852,'Mikromineraler','mikromineraler79168','<p><strong><br />Mikromineraler </strong>- Behovet av mikromineraler är i NRC-2007 normen uppgivet som en given mängd per kg torrsubstans i dagsgivan, men man har standardiserat hur mycket torrsubstans man man förväntar i givan tilll hästar i olika livsfaser.</p>','',1,9,'2008-09-11 08:42:04',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:42:04','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,86,'mikromineraler, mineraler för häst','Mikromineraler - Behovet av mikromineraler är i NRC-2007 normen uppgivet som en given mängd per kg torrsubstans i dagsgivan, men man har standardiserat hur mycket torrsubstans man man förväntar i givan tilll hästar i olika livsfaser.',1,17446,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(775,853,'Jernbehov','jernbehov','<p><img src=\"images/Fe.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>I hestens krop finder vi ca 70 mg jern (Fe) pr kg kropsvægt. Det vil sige at en hest på 500 kg indeholder ca. 33 gram jern. 60% af dette jern findes i hæmoglobin, 20 % i myoglobin, 20% er i transportform (transferrin) og i lagerform (ferritin, hæmosiderin), og 0.2% findes i enzymer.</p>\r\n<p>Jern i almindelige fodermidler absorberes 15% eller mindre. Absorptionen øges ved lavt jernindhold i rationen og aftager ved højt indhold. Højt indhold af kadmium, kobolt, kobber, mangan, zink og fytinsyre hæmmer absorptionen. Absorptionen stimuleres af vitamin C og aminosyrer (specielt cystein). Jern absorberes mest som divalente ioner (Fe++) eller som\" hæmjern\". Der regnes normalt med, at foderet til heste bør indeholde 40-50 mg Fe pr. kg tørstof, som gennemsnit for rationen.</p>\r\n<p>Grovfoder indeholder normalt 100-250 mg jern/kg tørstof (eller mere). Kornarterne indeholder omtrent 50 mg jern/kg. Der skulle derfor ikke være fare for jernmangel under normale forhold, men blødninger og parasitbelastning kan medføre et øget behov for tilskud. Under normale forhold vil ekstra tilskud af jern ikke føre til højere blodprocent (hæmoglobinindhold).</p>\r\n<p>For meget jern kan medføre at koncentrationen af zink i blod og lever går ned. Store doser af jerntilskud kan være skadelig særligt til unge føl. Almindelige kraftfoderblandinger, tilskudsfoder og saltstene er tilsat jern.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:44:20',62,'','2015-01-16 12:00:33',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:44:20','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,200,'','',1,10267,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(777,855,'Iron','iron','<p> </p>\r\n<p><img src=\"images/Fe.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Iron (Fe) is found in haemoglobin, myoglobin, cytochromes, and many enzyme systems. Iron plays a critical role in oxygen transport and cellular respiration.</p>\r\n<p>In the body of the horse we find about 70 mg iron per kg body weight. This means that a horse (500 kg) contains about 33 grams of iron.  66% is found in haemoglobin, 20% in myoglobin, 20% in transferrin (transport form), ferritin and hemosiderin (storage form). 0.2% is found in enzymes.</p>\r\n<p>Forage and by-product ingredients commonly contain 100-250 mg Fe/kg dry matter. Grains usually contain less than 100 mg/kg dry matter. Dietary iron absorption in the horse is likely to be 15 per cent or less. Iron utilization increases in iron-deficient rations and diminishes with higher than normal intakes of cadmium, cobalt, copper, manganese and zinc.</p>\r\n<p>The daily requirement for iron is about 40-50 mg/kg dry matter in ration. The requirement for iron should be met under normal feeding conditions.</p>\r\n<p> </p>','',1,8,'2008-09-11 08:44:20',62,'','2016-03-16 14:54:10',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:44:20','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,202,'','',1,9667,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(779,857,'Jernbehov','jernbehov91934','<p><img src=\"images/Fe.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>I hestekroppen finner vi ca 70 mg jern (Fe) pr kg kroppsvekt. Det vil si at en hest på 500 kg inneholder omlag 33 gram jern. 60% av jernet finnes i hemoglobin, 20 % i myoglobin, 20% er i transportform (transferrin) og lagerform (ferritin, hemosiderin), og 0.2% finnes i enzymer.</p>\r\n<p>Jern i vanlige fôrmidler absorberes 15% eller mindre. Absorpsjonen øker ved lite jern i rasjonen og avtar ved høyt innhold. Høyt innhold av kadmium, kobolt, kopper, mangan, sink og fytinsyre hemmer absorpsjonen. Absorpsjonen fremmes av vitamin C og aminosyrer (spesielt cystein). Jern absorberes mest som toverdige ioner (Fe ++ ) eller som hemjern. En regner vanligvis at fôret til hester bør inneholde 40-50 mg Fe i tørrstoff som middel for rasjonen.</p>\r\n<p>Grovfôr inneholder vanligvis 100-250 mg jern/kg tørrstoff (eller mer). Kornartene inneholder omtrent 50 mg jern/kg. Det skulle derfor ikke være fare for jernmangel under normale forhold, men blødninger og parasittbelastning kan medføre økt behov for tilskudd. Under normale forhold vil ekstra tilskudd av jern ikke føre til høyere blodprosent (hemoglobininnhold).</p>\r\n<p>For mye jern kan det føre til at konsentrasjonen av sink i blod og lever går ned. Store doser av jerntilskudd kan være skadelig særlig til unge føll. Vanlige kraftfôrblandinger, tilskuddsfôr og saltsteiner er tilsatt jern.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:44:20',62,'','2015-01-16 11:50:00',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:44:20','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,203,'jern for hest, jernbehov for hest','I hestekroppen finner vi ca 70 mg jern (Fe) pr kg kroppsvekt. Det vil si at en hest på 500 kg inneholder omlag 33 gram jern. 60% av jernet finnes i hemoglobin, 20 % i myoglobin, 20% er i transportform (transferrin) og lagerform (ferritin, hemosiderin), og 0.2% finnes i enzymer.\r\n\r\nJern i vanlige fôrmidler absorberes 15% eller mindre. Absorpsjonen øker ved lite jern i rasjonen og avtar ved høyt innhold. Høyt innhold av kadmium, kobolt, kopper, mangan, sink og fytinsyre hemmer absorpsjonen. Absorpsjonen fremmes av vitamin C og aminosyrer (spesielt cystein). Jern absorberes mest som toverdige ioner (Fe ++ ) eller som hemjern. En regner vanligvis at fôret til hester bør inneholde 40-50 mg Fe i tørrstoff som middel for rasjonen.',1,10107,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(780,858,'Järn','jaern689','<p>I hästkroppen finner vi ca 70 mg järn (Fe) pr kg kroppsvikt. Det vill säga att en häst på 500 kg innehåller ungefär 33 gram järn. 60% av järnet finnes i hemochlobin, 20 % i myochlobin, 20% är i transportbar form (transferrin) och lagrad form (ferritin, hemosiderin), och 0,2% finns i enzymer. <br /><br />Järn i vanliga fodermedel absorberas 15% eller mindre. Absorbtionen ökar vid för liten dagsgiva och avtar vid för högt innehåll. Högt innehåll av kadmium, kobolt, kopper, mangan, zink och fytinsyra hämmar absorptionen. Upptaget främjas av vitamin C och aminosyror (specielt cystein). Järn absorberas mest som tvåvärdiga ioner (Fe++) eller som hemjärn. Man räknar vanligen med att fodret tilll hästar bör innehålla 40-50 mg Fe i torrsubstans som ett medelvärde för dagsgivan. <br /><br />Grovfoder innehåller vanligvis 100-250 mg järn/kg torrsubstans (eller mer). Kornarterna innehåller ungefär 50 mg järn/kg. Det skulle därför inte vara någon fara för järnbrist under normala förhållanden , men blödningar och parasitbelastning kan medföra ökat behov av tilllskott. Under normala förhållanden leder extra tilllskott av järn inte tilll förhöjd blodprocent (hemoglobininnehåll). <br /><br />För mycket järn kan leda tilll att koncentratonen av zink i blod och lever går ned. Stora doser av järntilllskott kan vara skadligt, särskilt för unga föl. Vanliga kraftfoderblandningar, tilllskottsfoder och saltstenar har tilllsatts med järn.</p>\r\n<p><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" height=\"20\" width=\"239\" /></p>','',-2,8,'2008-09-11 08:44:20',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:44:20','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,197,'','',1,7796,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(781,859,'Järn','jaern84725','<p><img src=\"images/Fe.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>I hästkroppen finner vi ca 70 mg järn (Fe) pr kg kroppsvikt. Det vill säga att en häst på 500 kg innehåller ungefär 33 gram järn. 60% av järnet finnes i hemochlobin, 20 % i myochlobin, 20% är i transportbar form (transferrin) och lagrad form (ferritin, hemosiderin), och 0,2% finns i enzymer. <br /><br />Järn i vanliga fodermedel absorberas 15% eller mindre. Absorbtionen ökar vid för liten dagsgiva och avtar vid för högt innehåll. Högt innehåll av kadmium, kobolt, kopper, mangan, zink och fytinsyra hämmar absorptionen. Upptaget främjas av vitamin C och aminosyror (specielt cystein). Järn absorberas mest som tvåvärdiga ioner (Fe++) eller som hemjärn. Man räknar vanligen med att fodret tilll hästar bör innehålla 40-50 mg Fe i torrsubstans som ett medelvärde för dagsgivan. <br /><br />Grovfoder innehåller vanligvis 100-250 mg järn/kg torrsubstans (eller mer). Spannmål innehåller ungefär 50 mg järn/kg. Det skulle därför inte vara någon fara för järnbrist under normala förhållanden , men blödningar och parasitbelastning kan medföra ökat behov av tilllskott. Under normala förhållanden leder extra tilllskott av järn inte tilll förhöjd blodprocent (hemoglobininnehåll). <br /><br />För mycket järn kan leda tilll att koncentratonen av zink i blod och lever går ned. Stora doser av järntilllskott kan vara skadligt, särskilt för unga föl. Vanliga kraftfoderblandningar, tilllskottsfoder och vissa saltstenar har tilllsatts med järn.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:44:20',62,'','2015-01-16 11:12:11',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:44:20','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,198,'hästar och järn, järn för häst, häsgtens järnbehov','I hästkroppen finner vi ca 70 mg järn (Fe) pr kg kroppsvikt. Det vill säga att en häst på 500 kg innehåller ungefär 33 gram järn. 60% av järnet finnes i hemochlobin, 20 % i myochlobin, 20% är i transportbar form (transferrin) och lagrad form (ferritin, hemosiderin), och 0,2% finns i enzymer.\r\n\r\nJärn i vanliga fodermedel absorberas 15% eller mindre. Absorbtionen ökar vid för liten dagsgiva och avtar vid för högt innehåll. Högt innehåll av kadmium, kobolt, kopper, mangan, zink och fytinsyra hämmar absorptionen. Upptaget främjas av vitamin C och',1,10494,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(782,860,'Kobberbehov','kobberbehov','<p><img src=\"images/Cu.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Kobber (Cu) spiller en vigtig rolle som en del af de enzymer som indgår ved syntese af pigment og ved syntese og vedligehold af elastisk bindevæv. Kobber er også nødvendig ved mobilisering af jernlagre, da det indgår i enzymet ceruloplasmin som medvirker til at få jernet over i trivalent ion form (Fe+++) i transferrin (transportform). Kobber har derved indirekte betydning både for absorptionen af jern og for syntese af hæmoglobin. Kobber indgår også i flere andre enzymer.</p>\r\n<p>Kobber bliver generelt absorberet dårligt. Absorptionen øges ved lavt indhold og aftager ved højt indhold i rationen. Absorptionen hæmmes af calcium, molybdæn (vigtig antagonist), zink, kadmium og sulfationer (sur nedbør). Kobbermangel kan have betydning ved udvikling af osteochondrose og andre udviklingssygdomme i skelettet. Kan også give anæmi af samme type som ved jernmangel. Heste tåler moderate overdoseringer af kobber uden nogen kendte negative effekter. Alligevel bør det tilstræbes at rationens indhold er i overensstemmelse med hestens behov.</p>\r\n<p>Græs og hø indeholder 4-8 mg Cu pr. kg tørstof, havre omtrent det samme. Gode kobberkilder er de fleste tilskudsfoder og kraftfoderblandinger til heste. Røde saltsten er i reglen tilsat kobber, mens de hvide saltsten ikke er tilsat kobber.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:45:50',62,'','2015-01-16 12:01:11',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:45:50','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,139,'','',1,10139,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(784,862,'Copper','copper','<p> </p>\r\n<p><img src=\"images/Cu.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Copper (Cu) is essential for several copper-dependent enzymes, for example those involved in synthesis and maintenance of elastic connective tissue and mobilization of iron stores. About 25-40 per cent of the copper in a normal ration is absorbed in the intestines. Copper interacts with many other minerals including molybdenum, sulphur, zinc, selenium, cadmium and iron. Copper deficiency can lead to ostochondrosis, other developmental bone diseases and to anaemia.</p>\r\n<p>Grass and hay contain 4-8 mg Cu per kg dry  matter and oats about the same. Good copper sources are most mineral supplements and compound feeds for horses. Copper requirement is about 10 mg per kg dry matter in ration.</p>\r\n<p> </p>','',1,8,'2008-09-11 08:45:50',62,'','2016-03-16 14:54:10',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:45:50','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,140,'','',1,9789,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(786,864,'Kopperbehov','kopperbehov','<p><img src=\"images/Cu.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Kopper (Cu) spiller en viktig rolle som del av enzymer som inngår ved syntese av pigment og ved syntese og vedlikehold av elastisk vindevev. Kopper er også nødvendig ved mobilisering av jernlagre, da det inngår i enzymet ceruloplasmin som medvirker til å få jernet over i treverdig form (Fe +++ ) i transferrin (transportform). Kopper har derved indirekte betydning både for absorpsjon av jern og for syntese av hemoglobin. Kopper inngår også i flere andre enzymer.</p>\r\n<p>Kopper absorberes generelt dårlig. Absorpsjonen øker ved lavt innhold og avtar ved høyt innhold i rasjonen. Absorpsjonen hemmes av kalsium, molybden (viktig antagonist), sink, kadmium og sulfat ioner (sur nedbør). Koppermangel kan ha betydning ved utvikling av osteochondrose og andre utviklingssjukdommer i skjelettet. Kan også gi anemi av samme type som ved jernmangel. Hester tåler moderate overdoseringer av kopper uten kjente negative effekter. En bør likevel tilstrebe at rasjonens innhold er i overenstemmelse med hestens behov.</p>\r\n<p>Gras og høy inneholder 4-8 mg Cu pr kg tørrstoff, havre omtrent det samme. Gode kopperkilder er de fleste tilskuddsfôr og kraftfôrblandinger til hest. Rød saltstein er tilsatt kopper, mens hvit saltstein er uten koppertilsetting.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:45:50',62,'','2015-01-16 11:50:37',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:45:50','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,143,'kopper i hest, kopperbehov for hest','Kopper (Cu) spiller en viktig rolle som del av enzymer som inngår ved syntese av pigment og ved syntese og vedlikehold av elastisk vindevev. Kopper er også nødvendig ved mobilisering av jernlagre, da det inngår i enzymet ceruloplasmin som medvirker til å få jernet over i treverdig form (Fe +++ ) i transferrin (transportform). Kopper har derved indirekte betydning både for absorpsjon av jern og for syntese av hemoglobin. Kopper inngår også i flere andre enzymer.',1,9896,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(787,865,'Koppar','koppar57171','<p>Koppar (Cu) spelar en viktig roll som del av de enzymer som ingår vid syntes av pigment och vid syntes och underhåll av den elastiska bindeväven. Koppar är också nödvändig vid mobilisering av järnlagret, då det ingår i enzymet ceruloplasmin som medverkar tilll att få järnet att övergå i trevärdig form (Fe+++) i transferrin (transportform). Koppar har därvid indirekt betydelse både för absorption av järn och för syntes av hemoglobin. Koppar ingår också i flera andra enzymer. <br /><br />Koppar absorberas generellt dåligt. Absorbtionen ökar vid lågt innehåll och avtar vid högt innehåll i dagsgivan. Absorbtionen hämmas av kalcium, molybden (viktig antagonist), zink, kadmium och sulfat ioner (sur nederbörd). Kopparbrist kan ha betydelse vid uppkomsten av osteochondrose och andra utvecklingssjukdomar i skelettet. Det kan också ge anemi av samma slag som förekommer vid järnbrist. Häster tål moderat överdosering av koppar utan kända negativa effekter. Man bör likväl tilllse att dagsgivans innehåll motsvarar hästens behov.<br /><br />Gräs och hö innehåller 4-8 mg Cu pr kg torrsubstans, havre ungefär lika. De flesta tilllskottsfoder och kraftfoder är goda kopparkällor för hästen. Vissa saltstenar har tillsatser, andra är rena.</p>\r\n<p><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" height=\"20\" width=\"239\" /></p>','',-2,8,'2008-09-11 08:45:50',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:45:50','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,144,'','',1,7843,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(788,866,'Koppar','koppar72506','<p><img src=\"images/Cu.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Koppar (Cu) spelar en viktig roll som del av de enzymer som ingår vid syntes av pigment och vid syntes och underhåll av den elastiska bindeväven. Koppar är också nödvändig vid mobilisering av järnlagret, då det ingår i enzymet ceruloplasmin som medverkar tilll att få järnet att övergå i trevärdig form (Fe+++) i transferrin (transportform). Koppar har därvid indirekt betydelse både för absorption av järn och för syntes av hemoglobin. Koppar ingår också i flera andra enzymer. <br /><br />Koppar absorberas generellt dåligt. Absorbtionen ökar vid lågt innehåll och avtar vid högt innehåll i dagsgivan. Absorbtionen hämmas av kalcium, molybden (viktig antagonist), zink, kadmium och sulfat ioner (sur nederbörd). Kopparbrist kan ha betydelse vid uppkomsten av osteochondrose och andra utvecklingssjukdomar i skelettet. Det kan också ge anemi av samma slag som förekommer vid järnbrist. Häster tål moderat överdosering av koppar utan kända negativa effekter. Man bör likväl tilllse att dagsgivans innehåll motsvarar hästens behov.<br /><br />Gräs och hö innehåller 4-8 mg Cu pr kg torrsubstans, havre ungefär lika. De flesta tilllskottsfoder och kraftfoder är goda kopparkällor för hästen. Vissa saltstenar har tillsatser, andra är rena.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:45:50',62,'','2015-01-16 11:13:14',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:45:50','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,145,'koppar hos häst, hästens behov av koppar, kopparbrist hos häst','Koppar (Cu) spelar en viktig roll som del av de enzymer som ingår vid syntes av pigment och vid syntes och underhåll av den elastiska bindeväven. Koppar är också nödvändig vid mobilisering av järnlagret, då det ingår i enzymet ceruloplasmin som medverkar tilll att få järnet att övergå i trevärdig form (Fe+++) i transferrin (transportform). Koppar har därvid indirekt betydelse både för absorption av järn och för syntes av hemoglobin. Koppar ingår också i flera andra enzymer.',1,11156,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(789,867,'Manganbehov','manganbehov','<p><img src=\"images/Mn.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Mangan (Mn) er vigtigt for omsætningen af kulhydrater og fedt i kroppen, og ved dannelse af brusk i skelettet (syntese af chondroitin sulfat). Manganmangel antages derfor bl.a. at kunne føre til fejlagtig udvikling af benene (knogler) hos unge dyr. Absorptionen er generelt lav, og påvirkes negativt af høje indhold af jern, calcium og fosfor.</p>\r\n<p>Hestens manganbehov er ikke helt klarlagt, men ud fra data fra andre dyr vil indholdet i rationen på ca. 40 mg pr kg tørstof være passende.</p>\r\n<p>Godt hø er normalt en god mangankilde (40 -140 mg/kg). Havre indeholder ca 40 mg/kg. De fleste tilskudsfoder- og kraftfoderblandinger til hest er tilsat mangan.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:47:02',62,'','2015-01-16 12:02:01',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:47:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,77,'','',1,8016,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(791,869,'Manganese','manganese','<p><img src=\"images/Mn.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Manganese (Mn) is essential for carbohydrate and lipid metabolism and for synthesis of the chondroitin sulphate necessary in cartilage formation. Absorption of Mn is negatively influenced by high intakes of iron, calcium and phosphorus.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:47:02',62,'','2016-03-16 14:54:10',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:47:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,76,'','',1,7732,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(793,871,'Manganbehov','manganbehov57989','<p><img src=\"images/Mn.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Mangan (Mn) er viktig for omsettingen av karbohydrater og fett i kroppen, og ved dannelse av brusk i skjelettet (syntese av chondroitin sulfat). Manganmangel antas derfor bla.a å kunne føre til feilaktig utvikling av beina hos unge dyr. Absorpsjonen er generelt lav, og påvirkes negativt av høye innhold av av jern, kalsium og fosfor.</p>\r\n<p>Hestens manganbehov er ikke fullt klarlagt, men ut fra data fra andre dyr vil innhold i rasjonen på ca 40 mg pr kg tørrstoff være passe.</p>\r\n<p>Godt høy er vanligvis en god mangankilde (40 -140 mg/kg). Havre inneholder ca 40 mg/kg. Vanlige tilskuddsfôr og kraftfôrblandinger til hest er tilsatt mangan.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:47:02',62,'','2015-01-16 11:51:18',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:47:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,74,'','',1,7929,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(794,872,'Mangan','mangan92904','<p>Mangan (Mn) är viktig för omsättningen av kolhydrater och fett i kroppen, och för uppkomst av brosk i skelettet (syntes av chondroitin sulfat). Manganbrist antas därför bla. att kunna leda tilll felaktig utveckling av benen hos unge djur. Upptagningsförmågan är generellt låg, och påverkas negativt av högt innehåll av järn, kalcium och fosfor. <br /><br />Hästens manganbehov är inte fullt klarlagt, men utifrån data hos andra djur bör ett innehåll i dagsgivan på ca 40 mg pr kg torrsubstans vara lämplig. <br /><br />Bra hö är vanligvis en god mangankälla (40 -140 mg/kg). Havre innehåller ca 40 mg/kg. Vanliga tilllskottsfoder och kraftfoderblandningar tilll hästar har tilllsatts mangan.</p>\r\n<p><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" height=\"20\" width=\"239\" /></p>','',-2,8,'2008-09-11 08:47:02',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:47:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,73,'','',1,5887,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(795,873,'Mangan','mangan84594','<p><img src=\"images/Mn.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Mangan (Mn) är viktig för omsättningen av kolhydrater och fett i hästens kropp, och för uppkomst av brosk i skelettet (syntes av chondroitin sulfat). Manganbrist antas därför bla. att kunna leda tilll felaktig utveckling av benen hos unge djur. Upptagningsförmågan är generellt låg, och påverkas negativt av högt innehåll av järn, kalcium och fosfor. <br /><br />Hästens manganbehov är inte fullt klarlagt, men utifrån data hos andra djur bör ett innehåll i dagsgivan på ca 40 mg pr kg torrsubstans vara lämplig. <br /><br />Bra hö är vanligvis en god mangankälla (40 -140 mg/kg). Havre innehåller ca 40 mg/kg. Vanliga tilllskottsfoder och kraftfoderblandningar tilll hästar har tilllsatts mangan.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:47:02',62,'','2015-01-16 11:13:57',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:47:02','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,72,'hästens manganbehov, häst och mangan, mangan hos hästar','Mangan (Mn) är viktig för omsättningen av kolhydrater och fett i hästens kropp, och för uppkomst av brosk i skelettet (syntes av chondroitin sulfat). Manganbrist antas därför bla. att kunna leda tilll felaktig utveckling av benen hos unge djur. Upptagningsförmågan är generellt låg, och påverkas negativt av högt innehåll av järn, kalcium och fosfor.\r\n\r\nHästens manganbehov är inte fullt klarlagt, men utifrån data hos andra djur bör ett innehåll i dagsgivan på ca 40 mg pr kg torrsubstans vara lämplig.',1,8410,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(796,874,'Zinkbehov','zinkbehov','<p><img src=\"images/Zn.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Zink (Zn) er en vigtig del af mange enzymer. Zink bliver absorberet relativt dårligt (5-10%), men absorptionen varierer afhængigt af dyrets zinkstatus. Zinkmangel giver nedsat appetit, vækst, nedsat immunforsvar og reducerer hudens styrke og modstandskraft. Zinkmangel bliver også sat i forbindelse med udviklingssygdomme i skelettet, f.eks osteochondrose (Knight et al., 1985).</p>\r\n<p><img src=\"images/Zn-Cu.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>For meget zink kan føre til nedsat udnyttelse af kobber og giver dermed de samme symptomer som kobbermangel (fejlagtig udvikling af skelettet). <span class=\"style1\">NRC-2007 använder i sina tabeller ett Zink/Koppar-forhållande på 4/1, det vill säga 4 gånger mer Zink än koppar. </span></p>\r\n<p>Zinkbehovet til alle kategorier af heste er fastsat til 40 mg pr kg tørstof i rationen, men det diskuteres om dette er for lavt særlig til ungheste (Knight et al., 1986). Hø indeholder oftest 15-30 mg zink pr kg og havre omtrent det samme. De fleste tilskudsfoder- og kraftfoderblandinger til heste er tilsat zink.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:48:53',62,'','2015-01-16 12:03:54',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:48:53','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,185,'','',1,11375,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(798,876,'Zinc','zinc','<p><img src=\"images/Zn.jpg\" alt=\"\" />Zinc (Zn) is an important component of more than 100 enzymes. Absorption is relatively low, 5-10%, varying with the zinc status of the animal. Deficiency may lead to reduced appetite and growth, increased frequency of developmental bone and joint diseases, and a weakened immune system.</p>\r\n<p><img src=\"images/Zn-Cu.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Horses are tolerant to high amounts of zinc, but a high intake of zinc may interfere negatively with the absorption of copper, and thus lead to copper deficiency.</p>\r\n<p>Grass hay typically contains 15-30 mg zinc/kg and grains about the same. Commercial concentrates for horses are usually fortified with additional zinc. The requirement for zinc is set to 40 mg/kg dry matter in the ration for all categories of horses.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:48:53',62,'','2016-03-16 14:54:10',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:48:53','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,188,'','',1,10818,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(800,878,'Sinkbehov','sinkbehov','<p><img src=\"images/Zn.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Sink (Zn) er en viktig del av mange enzymer. Det absorberes relativt dårlig, 5-10%, men absorpsjonen varierer i henhold til dyrets sinkstatus. Sinkmangel gir nedsatt appetitt og vekst, nedsatt immunforsvar og reduserer hudens styrke og motstandskraft. Sinkmangel blir også satt i sammenheng med utviklingssjukdommer i skjelettet, f.eks osteochondrose (Knight et al., 1985).</p>\r\n<p><img src=\"images/Zn-Cu.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>For mye sink kan føre til nedsatt utnytting av kopper og dermed gi samme symptomer som koppermangel (feilaktig utvikling av skjelettet). NRC-2007 bruker i sine tabeller et Sink/Kopper-forhold på 4/1, det vil si 4 ganger mer sink enn kopper.</p>\r\n<p>En regner at sinkbehovet til alle kategorier hest er 40 mg pr kg tørrstoff i rasjonen, men det diskuteres om dette er for lite særlig til unghester (Knight et al., 1986). Høy inneholder oftest 15-30 mg sink pr kg og havre omtrent det samme. Vanlige tilskuddsfôr og kraftfôrblandinger til hest er tilsatt sink.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:48:53',62,'','2015-01-16 12:10:53',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:48:53','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,189,'','',1,11116,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(801,879,'Zink','zink17794','<p>Zink (Zn) är en viktig beståndsdel i många enzymer. Det absorberas relativt dåligt, 5-10%, men absorbtionen varierar i förhållande tilll djurets zinkstatus. Zinkbrist ger nedsatt aptit och tilllväxt, nedsatt immunförsvar och det reducerar hudens styrka och motståndskraft. Zinkbrist sätts även i samband med utvecklingssjukdomar i skelettet, t.ex osteochondrose (Knight et al., 1985). För mycket zink kan leda tilll nedsatt utnyttjande av koppar och därmed ge samma symptomer som kopparbrist (felaktig utveckling av skelettet). NRC-2007 använder i sina tabeller ett Zink/Koppar-forhållande på 4/1, det vill säga 4 gånger mer Zink än koppar. <br /><br />Man beräknar att zinkbehovet för alla kategorier häst är 40 mg pr kg torrsubstans i dagsgivan, men det diskuteras om detta är för lite särskilt tilll unghästar (Knight et al., 1986). Hö innehåller oftast 15-30 mg zink pr kg och havre ungefär samma. Vanliga tilllskottsfoder och kraftfoderblandningartilll häst har tilllsatts zink.</p>\r\n<p><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" height=\"20\" width=\"239\" /></p>','',-2,8,'2008-09-11 08:48:53',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:48:53','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,187,'','',1,8915,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(802,880,'Zink','zink3869','<p><img src=\"images/Zn.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Zink (Zn) är en viktig beståndsdel i många enzymer. Det absorberas relativt dåligt, 5-10%, men absorbtionen varierar i förhållande tilll djurets zinkstatus. Zinkbrist ger nedsatt aptit och tilllväxt, nedsatt immunförsvar och det reducerar hudens styrka och motståndskraft. Zinkbrist sätts även i samband med utvecklingssjukdomar i skelettet, t.ex osteochondrose (Knight et al., 1985).</p>\r\n<p><img src=\"images/Zn-Cu.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>För mycket zink kan leda tilll nedsatt utnyttjande av koppar och därmed ge samma symptomer som kopparbrist (felaktig utveckling av skelettet). NRC-2007 använder i sina tabeller ett Zink/Koppar-forhållande på 4/1, det vill säga 4 gånger mer Zink än koppar. <br /><br />Man beräknar att zinkbehovet för alla kategorier häst är 40 mg pr kg torrsubstans i dagsgivan, men det diskuteras om detta är för lite särskilt tilll unghästar (Knight et al., 1986). Hö innehåller oftast 15-30 mg zink pr kg och havre ungefär samma. Vanliga tilllskottsfoder och kraftfoderblandningartilll häst har tilllsatts zink.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:48:53',62,'','2015-01-16 12:08:21',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:48:53','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,183,'zink i häst, hästens zinkbehov, zinkbehov hos häst','Zink (Zn) är en viktig beståndsdel i många enzymer. Det absorberas relativt dåligt, 5-10%, men absorbtionen varierar i förhållande tilll djurets zinkstatus. Zinkbrist ger nedsatt aptit och tilllväxt, nedsatt immunförsvar och det reducerar hudens styrka och motståndskraft. Zinkbrist sätts även i samband med utvecklingssjukdomar i skelettet, t.ex osteochondrose (Knight et al., 1985). För mycket zink kan leda tilll nedsatt utnyttjande av koppar och därmed ge samma symptomer som kopparbrist (felaktig utveckling av skelettet). NRC-2007 använder i sina tabeller ett Zink/Koppar-forhållande på 4/1, det vill säga 4 gånger mer Zink än koppar.',1,12383,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(803,881,'Selenbehov','selenbehov','<p><img src=\"images/Se.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Selen (Se) er en vigtig del af enzymet glutation peroxydase som indgår i beskyttelsen af cellemembranerne (forhindrer oxidering). Selen er også vigtig for en normal funktion af bugspytkirtelen (pancreas). Selenmangel kan føre til muskeldegeneration (muskelsvind, svagt fødte føl som har vanskeligt ved at patte og synke), hjertemuskeldegeneration (akut hjertedød), samt en række andre sygelige tilstande. Jord og foder dyrket i Skandinavien er generelt ekstremt fattigt på selen. Selen er meget giftigt og man skal være forsigtig med doseringen. Normalt regnes der med et behov på 0.1 mg pr kg tørstof i rationen. Giftvirkning kan forekomme allerede ved 18-20 mg/dag.</p>\r\n<p>Selen og E-vitamin kan til en hvis grad erstatte og kompensere for hinanden. Lavt indhold af E-vitamin og andre antioxidanter, samt højt indhold af umættede fedtsyrer i rationen øger behovet for selen.</p>\r\n<p>Selen er normalt tilsat alle kraftfoderblandinger og tilskudsfoderblandinger til heste, samt til saltslikstene.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:50:04',62,'','2015-01-16 12:06:05',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:50:04','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,127,'','',1,8684,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(805,883,'Selenium','selenium','<p><img src=\"images/Se.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Selenium (Se) is an essential component of glutathione peroxidase which aids the detoxification of peroxides that are toxic to cell membranes. Selenium also plays a role in the control of thyroid hormone metabolism. Selenium is very toxic and should not be overdosed. Requirement is about 0.1 mg/kg dry matter in ration. Selenium is usually added to commercial compound feeds and mineral mixtures.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:50:04',62,'','2016-03-16 14:54:10',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:50:04','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,129,'','',1,8403,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(807,885,'Selenbehov','selen69052','<p><img src=\"images/Se.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Selen (Se) er en viktig del av enzymet glutation peroxydase som deltar i vernet av cellemembranene (hindrer oksidasjoner). Selen er også viktig for normal funksjon av bukspyttkjertelen (pancreas). Selenmangel kan føre til muskeldegenerasjon (muskelsvinn, svakt fødte føll som har vanskelig for å suge og svelge), hjertemuskeldegenerasjon (akutt hjertedød), samt en rekke andre sjukelige tilstander. Jorda og fôr dyrket i Skandinavia er generelt ekstremt fattig på selen. Selen er svært giftig og en skal være forsiktig med doseringen. Vanligvis regner en behovet å være 0.1 mg pr kg tørrstoff i rasjonen. Giftvirkning kan forekomme alt ved 18-20 mg/dag.</p>\r\n<p>Selen og E-vitamin kan til en viss grad erstatte og utfylle hverandre. Lavt innhold av E-vitamin og andre antioksidanter, og høyt innhold av flerumettet fett i rasjonen øker behovet for selen.</p>\r\n<p>Selen er tilsatt alle kraftfôrblandinger, alle allsidige tilskuddsfôr til hest og til saltslikkesteiner.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:50:04',62,'','2015-01-16 11:53:39',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:50:04','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,125,'','',1,8553,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(808,886,'Selén','selen97167','<p>Selén (Se) är en viktig del av enzymet \"glutation peroxydase\" som medverkar i värnet av cellmembran (hindrar oxidering). Selén är också viktigt för en normal funktionalitet hos bukspottkörteln (pancreas). Selénbrist kan leda tilll muskeldegenerering (muskelförtvining, svaga födda fö som har svårt att suga och svälja), hjärtmuskeldegenerering (akut hjärtdöd), samt en rad andra sjukliga tilllstånd. Jordmånen i Skandinavien är i allmänhet extremt fattig på selén. Selén är mycket giftig och man måste vara försiktig med doseringen. Vanligvis beräknas behovet vara 0,1 mg pr kg torrsubstans i dagsgivan. Giftpåverkan kannförekomma vid 18-20 mg/dag.<br /><br />Selén och E-vitamin kan tilll en viss grad ersätta och komplettera varandra. Lågt innehåll av E-vitamin och andra antioxidanter, och högt innehåll av fleromättat fett i dagsgivan ökar behovet av selén. <br /><br />Selén är tillsatt i alla kraftfoderblandningar, i alla allsidiga tilllskottsfoder för hästar samt i saltstenar.</p>\r\n<p><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" height=\"20\" width=\"239\" /></p>','',-2,8,'2008-09-11 08:50:04',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:50:04','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,130,'','',1,6662,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(809,887,'Selén','selen78982','<p><img src=\"images/Se.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Selén (Se) är en viktig del av enzymet \"glutation peroxydase\" som medverkar i värnet av cellmembran (hindrar oxidering). Selén är också viktigt för en normal funktionalitet hos bukspottkörteln (pancreas). Selénbrist kan leda tilll muskeldegenerering (muskelförtvining, svaga födda fö som har svårt att suga och svälja), hjärtmuskeldegenerering (akut hjärtdöd), samt en rad andra sjukliga tilllstånd. Jordmånen i Skandinavien är i allmänhet extremt fattig på selén. Selén är mycket giftig och man måste vara försiktig med doseringen. Vanligvis beräknas behovet vara 0,1 mg pr kg torrsubstans i dagsgivan. Giftpåverkan kannförekomma vid 18-20 mg/dag.<br /><br />Selén och E-vitamin kan tilll en viss grad ersätta och komplettera varandra. Lågt innehåll av E-vitamin och andra antioxidanter, och högt innehåll av fleromättat fett i dagsgivan ökar behovet av selén. <br /><br />Selén är tillsatt i alla kraftfoderblandningar, i alla allsidiga tilllskottsfoder för hästar samt i saltstenar.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:50:04',62,'','2015-01-16 11:17:34',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:50:04','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,128,'selen, selén, selenbrist hos hästar, selénbrist hos hästar','Selén (Se) är en viktig del av enzymet \"glutation peroxydase\" som medverkar i värnet av cellmembran (hindrar oxidering). Selén är också viktigt för en normal funktionalitet hos bukspottkörteln (pancreas). Selénbrist kan leda tilll muskeldegenerering (muskelförtvining, svaga födda fö som har svårt att suga och svälja), hjärtmuskeldegenerering (akut hjärtdöd), samt en rad andra sjukliga tilllstånd. Jordmånen i Skandinavien är i allmänhet extremt fattig på selén. Selén är mycket giftig och man måste vara försiktig med doseringen. Vanligvis beräknas behovet vara 0,1 mg pr kg torrsubstans i dagsgivan. Giftpåverkan kannförekomma vid 18-20 mg/dag.',1,9145,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(810,888,'Koboltbehov','kobolt70208','<p><img src=\"images/Co.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Kobolt (Co) er nødvendigt for dannelse af B12-vitamin og aktiverer enzymreaktioner. Cobolt er nødvendigt for at tarmmikroberne kan syntetisere B12-vitamin.</p>\r\n<p>Behovet for kobolt opgives til 0.1 mg pr kg tørstof i rationen. Kobolt er ikke ret giftigt, og moderat overdosering giver ingen kendte negative reaktioner. Koboltmangel, se under B12-vitamin.</p>\r\n<p>Kobolt er normalt tilsat kraftfoderblandinger og alsidigt tilskudsfoder til heste.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:52:00',62,'','2015-01-16 12:04:53',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:52:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,65,'','',1,8022,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(812,890,'Cobalt','cobalt','<p><img src=\"images/Co.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Cobalt (Co) is necessary for the caecal and colonic microflora to produce vitamin B12. The requirement for cobalt is set to 0.1 mg/kg dry matter in the ration. Cobalt is usually added to commercial compound feeds and mineral mixtures.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:52:00',62,'','2016-03-16 14:54:10',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:52:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,68,'','',1,7830,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(814,892,'Koboltbehov','koboltbehov','<p><img src=\"images/Co.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Kobolt (Co) er nødvendig for dannelse av B12-vitamin. Aktiverer enzymreaksjoner. Cobolt er nødvendig for at tarmmikrobene skal kunne syntetisere B12-vitamin.</p>\r\n<p>Behovet for kobolt oppgis til 0.1 mg pr kg tørrstoff i rasjonen. Kobolt er lite giftig og moderat overdosering gir ingen kjente negative reaksjoner. Koboltmangel, se under B12-vitamin.</p>\r\n<p>Kobolt er vanligvis tilsatt kraftfôrblandinger og allsidige tilskuddsfôr til hest.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:52:00',62,'','2015-01-16 11:52:22',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:52:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,70,'bobolt i hest, koboltbehov for hest','Kobolt (Co) er nødvendig for dannelse av B12-vitamin. Aktiverer enzymreaksjoner. Cobolt er nødvendig for at tarmmikrobene skal kunne syntetisere B12-vitamin. Behovet for kobolt oppgis til 0.1 mg pr kg tørrstoff i rasjonen. Kobolt er lite giftig og moderat overdosering gir ingen kjente negative reaksjoner. Koboltmangel, se under B12-vitamin.',1,8108,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(815,893,'Kobolt','kobolt45181','<p>Kobolt (Co) är nödvändig för uppkomst av B12-vitamin. Aktiverar enzymreaktioner. Kobolt är nödvändigt för att tarmmikroberna ska kunna syntetisera B12-vitamin. <br /><br />Behovet av kobolt uppges tilll 0,1 mg pr kg torrsubstans i dagsgivan. Kobolt är bara svagt giftigt så en moderat överdosering ger ingen känd negativ reaktion. Koboltbrist, se under B12-vitamin.<br /><br />Kobolt är vanligvis tilllsatt kraftfoderblandningar och allsidiga tilllskottsfoder för hästar.</p>\r\n<p><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" height=\"20\" width=\"239\" /></p>','',-2,8,'2008-09-11 08:52:00',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:52:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,69,'','',1,6030,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(816,894,'Kobolt','kobolt42120','<p><img src=\"images/Co.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Kobolt (Co) är nödvändig för uppkomst av B12-vitamin. Aktiverar enzymreaktioner. Kobolt är nödvändigt för att tarmmikroberna ska kunna syntetisera B12-vitamin. <br /><br />Behovet av kobolt uppges tilll 0,1 mg pr kg torrsubstans i dagsgivan. Kobolt är bara svagt giftigt så en moderat överdosering ger ingen känd negativ reaktion. Koboltbrist, se under B12-vitamin.<br /><br />Kobolt är vanligvis tilllsatt kraftfoderblandningar och allsidiga tilllskottsfoder för hästar.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:52:00',62,'','2015-01-16 11:15:43',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:52:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,71,'kobolt för häst, hästens behov av kobolt, hästens koboltbehov','Kobolt (Co) är nödvändig för uppkomst av B12-vitamin. Aktiverar enzymreaktioner. Kobolt är nödvändigt för att tarmmikroberna ska kunna syntetisera B12-vitamin.\r\n\r\nBehovet av kobolt uppges tilll 0,1 mg pr kg torrsubstans i dagsgivan. Kobolt är bara svagt giftigt så en moderat överdosering ger ingen känd negativ reaktion. Koboltbrist, se under B12-vitamin.',1,8632,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(817,895,'Jodbehov','jodbehov','<p><img src=\"images/I.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Jod (I) er vigtigt for dannelsen af hormoner i skjoldbruskkirtelen som indgår i kontrollen af stofskiftet (tyroksiner). Føl født af hopper med jodmangel kan være svage eller døde ved fødsel. Også overdosering med jod kan hos drægtige hopper have en skadelig effekt på fosteret, og medføre svagtfødte eller dødfødte føl. Både for meget og for lidt jod kan føre til at skjoldbruskkirtelen bliver forstørret (struma).</p>\r\n<p>I områder som ligger højt, er langt fra havet eller kun har lidt nedbør kan der let blive jodmangel hvis der hovedsaglig anvendes lokalt dyrket foder. Behovet for jod er ca 0.1 mg pr kg tørstof i rationen. Drægtige hopper har lav tolerance overfor store jodmængder og sygelige tilstande kan opstå allerede ved daglige mængder på 35 mg.</p>\r\n<p>En god jodkilde er tang og tangmel (havalger), men indholdet af jod er her så højt (500-700 mg/kg) at der kun må anvendes små mængder. Kraftfoderblandinger og alsidige tilskudsfoderblandinger til heste er tilsat jod.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:53:22',62,'','2015-01-16 12:05:28',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:53:22','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,53,'','',1,10088,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(819,897,'Iodine','iodine','<p><img src=\"images/I.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Most of the body\'s iodine (I) is found in the thyroid gland where it is necessary for the synthesis of thyroid hormones that regulate basal metabolism. The requirement for iodine is set to 0.3 mg/kg dry matter in the ration. Iodine is usually added to commercial compound feeds and mineral mixtures.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:53:22',62,'','2016-03-16 14:54:10',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:53:22','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,58,'','',1,9622,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(821,899,'Jodbehov','jod23684','<p><img src=\"images/I.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Jod (I) er viktig for dannelsen av hormoner i skjoldbruskkjertelen som kontrollerer stoffskiftet (tyroksiner). Føll fra hopper med jodmangel kan være svake eller døde ved fødsel. Også overdosering med jod kan hos drektige hopper ha skadelig effekt på fosteret, og føre til føll som er svakt født eller dødfødte. Både for mye og for lite jod fører til at skjoldbruskkjertelen blir forstørret (struma).</p>\r\n<p>I områder som ligger høyt, er langt fra havet eller har lite nedbør kan det lett bli jodmangel dersom en i hovedsaklig bruker lokalt dyrket fôr. Behovet for jod er ca 0.3 mg pr kg tørrstoff i rasjonen. Drektige hopper har lav toleranse overfor store jodmengder, og sjukelige tilstander kan oppstå alt ved daglige mengder på 35 mg.</p>\r\n<p>En gode jodkilde er tang og taremel (havalger), men innholdet av jod er her så høyt (500-700 mg/kg) at det kun må brukes i små mengder. Kraftfôrblandinger og allsidige tilskuddsfôr til hest er tlsatt jod.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:53:22',62,'','2015-01-16 11:53:01',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:53:22','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,54,'jod i hest, jodbehov hest','Jod (J) er viktig for dannelsen av hormoner i skjoldbruskkjertelen som kontrollerer stoffskiftet (tyroksiner). Føll fra hopper med jodmangel kan være svake eller døde ved fødsel. Også overdosering med jod kan hos drektige hopper ha skadelig effekt på fosteret, og føre til føll som er svakt født eller dødfødte. Både for mye og for lite jod fører til at skjoldbruskkjertelen blir forstørret (struma).',1,9851,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(822,900,'Jod','jod55242','<p>Jod (I) är viktig for uppkomsten av hormoner i sköldkörteln som kontrollerer vävnadsutbytet (tyroksiner). För från ston med jodbrist kan vara svaga eller döda vid födseln. Även överdosering av jod kan hos dräktiga ston ha skadlig effekt på fostret, och leda tilll föl som är svaga eller dödfödda. Både för mycket och för lite jod leder tilll at sköldkörteln blir förstörd (struma). <br /><br />I områden som ligger högt, långt från havet eller har lite nederbörd kan det lätt uppstå jodbrist i synnerhet för de som huvudsakligen använder sig av lokalt producerat foder. Behovet av jod är ca 0,3 mg pr kg torrsubstans per dagsgiva. Dräktiga ston har låg tolerans för alltför stora jodmängder. Sjukliga tilllstånd kan uppstå vid dagliga nivåer på 35 mg. <br /><br />En god jodkälla är tång och vissa havsalger, men innehållet av jod är här så högt (500-700 mg/kg) att det endast bör brukas i små mängder. Kraftfoderblandningar och allasidiga tilllskottsfoder för hästar har tilllsatts jod.</p>\r\n<p><img alt=\"beraknas\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknas.jpg\" height=\"20\" width=\"239\" /></p>','',-2,8,'2008-09-11 08:53:22',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:53:22','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,55,'','',1,7775,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(823,901,'Jod','jod49777','<p><img src=\"images/I.jpg\" alt=\"\" /></p>\r\n<p>Jod (I) är viktig for uppkomsten av hormoner i sköldkörteln som kontrollerer vävnadsutbytet (tyroksiner). För från ston med jodbrist kan vara svaga eller döda vid födseln. Även överdosering av jod kan hos dräktiga ston ha skadlig effekt på fostret, och leda tilll föl som är svaga eller dödfödda. Både för mycket och för lite jod leder tilll at sköldkörteln blir förstörd (struma). <br /><br />I områden som ligger högt, långt från havet eller har lite nederbörd kan det lätt uppstå jodbrist i synnerhet för de som huvudsakligen använder sig av lokalt producerat foder. Behovet av jod är ca 0,3 mg pr kg torrsubstans per dagsgiva. Dräktiga ston har låg tolerans för alltför stora jodmängder. Sjukliga tilllstånd kan uppstå vid dagliga nivåer på 35 mg. <br /><br />En god jodkälla är tång och vissa havsalger, men innehållet av jod är här så högt (500-700 mg/kg) att det endast bör brukas i små mängder. Kraftfoderblandningar och allasidiga tilllskottsfoder för hästar har tilllsatts jod.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:53:22',62,'','2015-01-16 11:16:45',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:53:22','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,56,'jod för hästar, hästens jodbehov','Jod (J) är viktig for uppkomsten av hormoner i sköldkörteln som kontrollerer vävnadsutbytet (tyroksiner). För från ston med jodbrist kan vara svaga eller döda vid födseln. Även överdosering av jod kan hos dräktiga ston ha skadlig effekt på fostret, och leda tilll föl som är svaga eller dödfödda. Både för mycket och för lite jod leder tilll at sköldkörteln blir förstörd (struma).',1,10599,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(824,902,'Andre næringsstoffer','andre-mikromineraler','<p><strong>Molybdæn</strong> (Mo), <strong>krom</strong> (Cr), nikkel (Ni), <strong>tin (</strong>Sn), <strong>vanadium</strong> (V), <strong>fluor</strong> (F), <strong>silicium</strong> (Si) og arsen (As) regnes også med til de essentielle mineraler. Behovene for disse mineraler er ikke fastlagt. Det naturlige indhold i foderet er normalt nok til, at dække behovet, og disse stoffer bliver normalt ikke tilsat i foderet. Molybdæn og fluor kan have giftvirkning i større doser.</p>\r\n<p><span id=\"result_box\" lang=\"da\"><span class=\"hps\"><strong>Silicium</strong> er</span> <span class=\"hps\">den anden mest forekommende</span> <span class=\"hps\">næringsstof i</span> <span class=\"hps\">jordskorpen</span> <span class=\"hps\">overfladelag</span><span>,</span> <span class=\"hps\">men</span> <span class=\"hps\">kun lidt</span> <span class=\"hps\">med hensyn</span> <span class=\"hps\">effektierna</span> <span class=\"hps\">på pattedyr</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Silicium</span> <span class=\"hps\">er afgørende</span> <span class=\"hps\">i konstruktionen af</span> <span class=\"hps\">​​knogle og</span> <span class=\"hps\">er en væsentlig bestanddel</span> <span class=\"hps\">af bindevæv</span><span>,</span> <span class=\"hps\">hyalyronsyra</span> <span class=\"hps\">og brusk</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Silica</span> <span class=\"hps\">findes i naturen</span> <span class=\"hps\">som SiO2</span> <span class=\"hps\">og</span> <span class=\"hps\">er let absorberes af</span> <span class=\"hps\">hesten</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Natrium</span> <span class=\"hps\">zeolit</span> <span class=\"hps atn\">​​(</span><span>SZA</span><span>) absorberes</span> <span class=\"hps\">lettere og</span> <span class=\"hps\">har fundet, at</span> <span class=\"hps\">dette</span> <span class=\"hps\">næringsstof</span> <span class=\"hps\">er godt for</span> <span class=\"hps\">heste i træning</span><span>, og</span> <span class=\"hps\">det</span> <span class=\"hps\">forebygger skader</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Da</span> <span class=\"hps\">Silicon</span> <span class=\"hps\">forekommer</span> <span class=\"hps\">så</span> <span class=\"hps\">rigeligt i</span> <span class=\"hps\">naturen</span><span>, er det mindre</span> <span class=\"hps\">sandsynligt,</span> <span class=\"hps\">at der vil</span> <span class=\"hps\">blive mangel på</span> <span class=\"hps\">heste.</span> <span class=\"hps\">Der er</span> <span class=\"hps\">ingen internationalt</span> <span class=\"hps\">etablerede</span> <span class=\"hps\">standarder skal</span> <span class=\"hps\">silicium</span> <span class=\"hps\">til heste.</span></span></p>\r\n<p><strong><span class=\"hps\">Bor</span></strong> <span class=\"hps\">er accepteret som</span> <span class=\"hps\">et vigtigt næringsstof</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Baseret på</span> <span class=\"hps\">resultatet</span><span>, der findes</span> <span class=\"hps\">bør kunne</span> <span class=\"hps\">forvente, at de</span> <span class=\"hps\">meget små mængder</span><span>, der er</span> <span class=\"hps\">brug for</span><span>, er omfattet af</span> <span class=\"hps\">den</span> <span class=\"hps\">naturligt</span> <span class=\"hps\">forekommende bor</span> <span class=\"hps\">i foder.</span> <span class=\"hps\">Der er</span> <span class=\"hps\">ingen internationalt</span> <span class=\"hps\">etablerede</span> <span class=\"hps\">standarder skal</span> <span class=\"hps\">leve for</span> <span class=\"hps\">heste.</span></p>\r\n<p><strong>Bly</strong> (Pb), <strong>kviksølv</strong> (Hg) og <strong>kadmium</strong> (Cd) har giftvirkning.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:54:54',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:54:54','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"da-DK\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,50,'','',1,7977,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(826,904,'Other trace minerals','other-trace-minerals','<p>Other trace minerals. <strong>molybdenum</strong> (Mo), <strong>chromium</strong> (Cr), <strong>nickel</strong> (Ni), <strong>tin</strong> (Sn), <strong>vanadium</strong> (V), <strong>fluorine</strong> (F), <strong>silicon</strong> (Si) and <strong>arsenic</strong> (As) are also recognised as being essential minerals. However, the requirements for these minerals have not been properly determined and hence they are not included within the PC-Horse program.&nbsp;</p>\r\n<p><span lang=\"en\"><span class=\"hps\"><strong>Silicon</strong> is the</span> <span class=\"hps\">second most abundant</span> <span class=\"hps\">nutrient in the</span> <span class=\"hps\">crustal</span> <span class=\"hps\">surface layer</span><span>, but</span> <span class=\"hps\">little is known</span> <span class=\"hps\">with regard</span> <span class=\"hps\">to the effects</span> <span class=\"hps\">on mammals</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Silicon is</span> <span class=\"hps\">essential</span> <span class=\"hps\">in the construction of</span> <span class=\"hps\">bone</span> <span class=\"hps\">and is a major</span> <span class=\"hps\">component of</span> <span class=\"hps\">connective tissue,</span> </span><span lang=\"en\">hyaluronic acid </span><span id=\"result_box\" lang=\"en\"><span class=\"hps\">and</span> <span class=\"hps\">cartilage.</span> <span class=\"hps\">Silica</span> <span class=\"hps\">is found in nature</span> <span class=\"hps\">as SiO2</span> <span class=\"hps\">and</span> <span class=\"hps\">is easily absorbed by</span> <span class=\"hps\">the horse.</span> <span class=\"hps\">Sodium</span> <span class=\"hps atn\">zeolite (</span><span>SZA</span><span>) is absorbed</span> <span class=\"hps\">more easily and</span> <span class=\"hps\">have</span> <span class=\"hps\">found that</span> <span class=\"hps\">this nutrient</span> <span class=\"hps\">is good for</span> <span class=\"hps\">horses in training and</span> <span class=\"hps\">it prevents</span> <span class=\"hps\">injuries.</span> <span class=\"hps\">Since</span> <span class=\"hps\">Silicon</span> <span class=\"hps\">occur</span> <span class=\"hps\">so abundantly</span> <span class=\"hps\">in nature</span><span>, it is less</span> <span class=\"hps\">likely that there</span> <span class=\"hps\">will</span> <span class=\"hps\">be a shortage</span> <span class=\"hps\">of horses</span><span>.</span> <span class=\"hps\">There is no</span> <span class=\"hps\">internationally established</span> <span class=\"hps\">standards</span> <span class=\"hps\">need</span> <span class=\"hps\">silicon for</span> <span class=\"hps\">horses.</span></span></p>\r\n<p><span class=\"hps\"><strong>Boron</strong> is</span> <span class=\"hps\">accepted as</span> <span class=\"hps\">an essential nutrient</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Based on</span> <span class=\"hps\">the</span> <span class=\"hps\">outturn</span> <span class=\"hps\">that exists</span> <span class=\"hps\">should be</span> <span class=\"hps\">able to</span> <span class=\"hps\">expect that</span> <span class=\"hps\">the very small</span> <span class=\"hps\">amounts</span> <span class=\"hps\">that</span> <span class=\"hps\">are</span> <span class=\"hps\">need</span> <span class=\"hps\">are covered</span> <span class=\"hps\">by</span> <span class=\"hps\">the naturally</span> <span class=\"hps\">occurring boron</span> <span class=\"hps\">in feed.</span> <span class=\"hps\">There is no</span> <span class=\"hps\">internationally established</span> <span class=\"hps\">standards</span> <span class=\"hps\">need</span> <span class=\"hps\">for horses.</span></p>','',1,8,'2008-09-11 08:54:54',62,'','2016-03-16 14:54:10',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:54:54','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,48,'','',1,7675,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(828,906,'Andre mikromineraler','andre-mikromineraler18951','<p>Molybden (Mo), krom (Cr), nikkel (Ni), tinn (Sn), vanadium (V), fluor (F), silisium (Si) og arsen (As) regnes også med tl de essensielle mineraler. Behovene for disse mineralene er ikke fastlagt. Det naturlige innhold i fôret regnes imidlertid å dekke behovet, og de blir vanligvis ikke tilsatt i fôr. Molybden og fluor kan ha giftvirkning i større doser.</p>\r\n<p>Kiesel er det nest (nr 2) vanligste elementet i jordoverflaten, men lite er kjent når det gjelder behov hos pattedyr. Kiesel er viktig for dannelsen av nytt beinvev og er en viktig komponent i bindevev, hyaluronsyre og leddbrusk. Kiesel finnes i naturen som SiO2 og er tungt tilgjengelig for dyret. Natrium zeolite A (SZA) absorberes lettere og det er funnet at dette er gunstig for hester i trening og motvirker skader. Siden Kiesel finnes så rikelig i naturen er det lite sannsynlig at mangler kan oppstå hos hester og det er ikke internasjonalt etablerte normer for behov til hester.</p>\r\n<p>Bor en akseptert som et essensielt næringsstoff og basert på de resultater som foreligger må en kunne regne med at de svært små mengdene som utgjør behovet dekkes gjennom naturlig forekommende bor i fôret. Det er ikke etablert internasjonale normer for behov til hester.</p>\r\n<p>Bly (Pb), kvikksølv (Hg) og kadmium (Cd) har giftvirkning.</p>','',1,8,'2008-09-11 08:54:54',62,'','2015-01-10 09:15:59',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:54:54','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":62,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"nb-NO\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,47,'','',1,7650,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(829,907,'Övriga näringsämnen','oevriga25253','<p><strong>Andra mikromineraler</strong> - Molybden (Mo), krom (Cr), nickel (Ni), tenn (Sn), vanadium (V), fluor (F), silisium (Si) och arsenik (As) räknas också med bland de essensiella mineralerna. Behovet för dessa mineraler är inte fastlagt. Det naturliga innehållet i fodret beräknas emellertid täcka behovet varför de vanligtvis inte tilllsätts i foder. Molybden och fluor kan ha giftegenskaper i större doser.</p>\r\n<p><span style=\"font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><span style=\"font-size: 11pt;\">Kiesel er det nest (nr 2) vanligste elementet i jordoverflaten, men lite er kjent når det gjelder behov hos pattedyr. Kiesel er viktig for dannelsen av nytt beinvev og er en viktig komponent i bindevev, hyaluronsyre og leddbrusk. Kiesel finnes i naturen som SiO2 og er tungt tilgjengelig for dyret. Natrium zeolite A (SZA) absorberes lettere og det er funnet at dette er gunstig for hester i trening og motvirker skader. Siden Kiesel finnes så rikelig i naturen er det lite sannsynlig at mangler kan oppstå hos hester og det er ikke internasjonalt etablerte normer for behov til hester.<br /> &nbsp;<br /> Bor en akseptert som et essensielt næringsstoff og basert på de resultater som foreligger må en kunne regne med at de svært små mengdene som utgjør behovet dekkes gjennom naturlig forekommende bor i fôret. Det er ikke etablert internasjonale normer for behov til hester.</span></span><br /><br />Bly (Pb), kvicksilver (Hg) och kadmium (Cd) är giftiga.</p>\r\n<p><img alt=\"beraknasej\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknasej.jpg\" height=\"20\" width=\"239\" /></p>','',-2,8,'2008-09-11 08:54:54',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:54:54','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,45,'','',1,5905,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(830,908,'Övriga näringsämnen','oevriga48095','<p><strong>Andra mikromineraler</strong> - <strong>Molybden</strong> (Mo), <strong>krom</strong> (Cr), <strong>nickel</strong> (Ni), <strong>tenn</strong> (Sn), <strong>vanadium</strong> (V), <strong>fluor</strong> (F), <strong>silisium</strong> (Si) och arsenik (As) räknas också med bland de essensiella mineralerna. Behovet för dessa mineraler är inte fastlagt. Det naturliga innehållet i fodret beräknas emellertid täcka behovet varför de vanligtvis inte tilllsätts i foder. Molybden och fluor kan ha giftegenskaper i större doser.</p>\r\n<p><strong>Kisel</strong> är det näst vanligaste näringsämnet i jordskorpans ytlager, men är lite känt när det gäller effektierna på däggdjur. Kisel är viktigt vid uppbyggnad av benvävnad och är en viktig komponent i bindvävnad, hyalyronsyra och ledbrosk. Kisel finns i naturen som SiO2 och tas lätt upp av hästen. Natrium zeolit (SZA) absorberas lättare och man har funnit att detta näringsämne är bra för hästar i träning och att det motverkar skador. Eftersom Kisel förekommer så rikligt i naturen är det mindre troligt att det ska uppstå brist hos hästar. Det saknas internationellt etablerade normer för behov av kisel för hästar.</p>\r\n<p><strong>Bor</strong> är accepterat som ett essentiellt näringsämne. Baserat på de resutlat som föreligger bör man kunna räkna med att de mycket små mängderna som utgör behovet täcks genom det naturligt förekommande bor i foder. Det saknas internationellt etablerade normer för behov av bor för hästar.<br /><br /><strong>Bly</strong> (Pb), <strong>kvicksilver</strong> (Hg) och <strong>kadmium</strong> (Cd) är giftiga.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><img alt=\"beraknasej\" src=\"images-joomla/stories/46-images/beraknasej.jpg\" height=\"20\" width=\"239\" /></p>','',1,8,'2008-09-11 08:54:54',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 08:54:54','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,51,'häst, krom, nickel, nickel i häst, hästens nickelbehov, hästns krombehov','Andra mikromineraler - Molybden (Mo), krom (Cr), nickel (Ni), tenn (Sn), vanadium (V), fluor (F), silisium (Si) och arsenik (As) räknas också med bland de essensiella mineralerna. Behovet för dessa mineraler är inte fastlagt. Det naturliga innehållet i fodret beräknas emellertid täcka behovet varför de vanligtvis inte tilllsätts i foder. Molybden och fluor kan ha giftegenskaper i större doser.\r\n\r\nKisel är det näst vanligaste näringsämnet i jordskorpans ytlager, men är lite känt när det gäller effektierna på däggdjur. Kisel är viktigt vid uppbyggnad av benvävnad och är en viktig komponent i bindvävnad, hyalyronsyra och ledbrosk. Kisel finns i naturen som SiO2 och tas lätt upp av hästen. Natrium zeolit (SZA) absorberas lättare och man har',1,8329,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(831,909,'Download seneste program og foderliste','newversion55105','<p><strong>Det er en god rutine</strong>regelmæssigt at downloade den seneste version af programmet. Vi udvikler kontunierlig programmet på forskellige områder. Når du downloader den seneste version af programmet får du automatisk den nyeste version af foderlisten med i købet.</p>\r\n<p style=\"text-align: center;\"><a href=\"http://download.pc-horse.com/install/45install.exe\"><img src=\"images-joomla/stories/45-images/PCHlogo45.jpg\" alt=\"PCHlogo45\" /></a></p>\r\n<p style=\"text-align: center;\"><a href=\"http://download.pc-horse.com/install/45install.exe\">Download Dansk version</a><br /><span id=\"result_box\" lang=\"da\"><span class=\"hps\"></span></span></p>\r\n<p><strong>Du skal være opmærksom på:</strong></p>\r\n<p><span style=\"color: #000000;\">1. Afslut PC-Horse inden du starter installationen. &nbsp;Programmet kan ikke installeres mens programmet er i gang.</span></p>\r\n<p>2. MINI-versionen kan ikke installeres hvis Du har en tidligere version af programmet &nbsp;med flere heste og stalde på din PC. &nbsp;Denne skal afinstalleres inden MINI kan installeres.</p>\r\n<p>3. Bestilling af licens, licensforlængelse eller op/ned- gradering til anden version kan kun gøres inde fra programmet. Vores system ser automatisk hvilken version du har og hvor mange dage som du ahr ilbage af din licenstid. Dette er for at du kun skal betale forskellen mellem allerede betalt licens og den nye.</p>','',1,13,'2008-09-11 09:22:09',62,'','2016-09-14 13:00:17',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 09:22:09','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"info_block_show_title\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',125,14,'lisens, lisensbestilling, lisenstid, fôrprogram','Bestilling av lisens, lisensforlengelse eller opp/ned-gradering til annen versjon av PC-Horse kan bare gjøres inne fra programmet. Vårt lisenssystem kjenner automatisk igjen hvilken versjon du har og hvor mange dager som gjenstår av din lisenstid. Dette for at du bare skal betale differansen mellom den lisenstiden som alt er betalt og den nye.',1,82128,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'da-DK',''),(834,912,'Télécharger','telecharger','<p style=\"text-align: justify;\">Lorsque vous téléchargez la dernière version de PC-Horse, vous obtenez les listes d\'aliments les plus récentes garanties. Essayez de toujours garder à jour votre version du programme. Les fabricants d\'alimentation animale changent régulièrement leurs formulations d\'aliments et, à son tour, PC-Horse est régulièrement mis à jour pour refléter ces changements.</p>\r\n<p style=\"text-align: center;\"><a href=\"http://download.pc-horse.com/install/33install.exe\" marked=\"1\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-France.jpg\" alt=\"PCHlogo-France\" width=\"165\" height=\"100\" /></a></p>\r\n<p style=\"text-align: center;\"><a href=\"http://download.pc-horse.com/install/33install.exe\" marked=\"1\">Télécharger French <span class=\"hps\">version</span><strong><span class=\"hps\"></span></strong><span class=\"hps\"></span></a><br />La liste des aliments français se téléchargera au démarrage du programme</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt; line-height: 107%; font-family: \'Times New Roman\';\">REMARQUES</span></strong><br /> <br />• Tous les paiements relatifs à la commande, la mise à niveau ou la prolongation des licences doivent être faits à partir de PC-Horse.<br />• Tout le temps restant sur votre licence en cours sera ajouté aux renouvellements ou mises à niveau.</p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\">Notre version MINI de PC-Horse est faite pour les propriétaires de chevaux qui veulent pour un faible coût, un outil simple pour se familiariser avec la formulation de rations équilibrées pour son cheval. Avec la version MINI, vous ne pourrez établir la ration que d\'un seul cheval. Si plus tard vous souhaitez acheter une version supérieure (Standard, Professional, Consultant), vous serez en mesure de conserver votre cheval géré avec la version MINI et de l\'inclure dans une écurie de votre choix. Si vous possédez déjà une version supérieure et que vous vouliez maintenant rétrograder vers la version Mini, toutes vos écuries et vos chevaux seront automatiquement stockés dans un répertoire distinct. Vous pouvez donc en toute sécurité faire évoluer votre licence vers ou depuis la version MINI.</p>','',1,13,'2008-09-11 09:22:09',62,'','2016-09-14 12:59:44',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 09:22:09','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"info_block_show_title\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',125,13,'Download, pc-horse, foderliste','Det er en god rutine  regelmæssigt at downloade den seneste version af programmet. Vi udvikler kontunierlig programmet på forskellige områder. Når du downloader den seneste versioen af programmet får du automatisk den nyeste version af foderlisten med i købet.',1,76639,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(835,913,'Last ned program og fôrliste','newversion-nb','<p><strong>Det er en god rutine</strong> å regelmessig laste ned den nyeste programversjonen. Vi utvikler programmet kontinuerlig. Når du laster ned den nyeste versjonen får du automatisk den ferskeste fôrlisten på kjøpet.</p>\r\n<p style=\"text-align: center;\"><a href=\"http://download.pc-horse.com/install/47install.exe\"><img src=\"images-joomla/stories/47-images/PCHlogo47.jpg\" alt=\"PCHlogo47\" /></a></p>\r\n<p style=\"text-align: center;\"><a href=\"http://download.pc-horse.com/install/47install.exe\">Last ned Norsk versjon</a><br /><span id=\"result_box\" lang=\"no\"><span></span></span></p>\r\n<p><strong>NB! </strong></p>\r\n<p><span style=\"color: #000000;\">1. Hvis du ønsker å hente siste versjon nå, må du velge å lagre installasjonsfilen og avslutte PC-Horse før du starter installasjonen. <em>Det er ikke mulig å installere PC-Horse-oppgraderingen mens du kjører programmet.</em></span></p>\r\n<p>2. I MINI-versjonen kan du bare arbeide med en (1) hest. Dersom du installeren en MINI-lisens over en tidligere \"høyere\" versjon som inneholder flere hester og/eller staller blir disse automatisk lagret. Disse kan ikke aktiveres før du har kjøpt en høyere versjon igjen. Da kan alle hestene igjen importeres til programmet. Ingen hester eller staller forsvinner dersom du har tatt sikkerhetskopi eller totalt avinstallert PC-Horse fra datamaskinen</p>\r\n<p>3. Bestilling av lisens, lisensforlengelse eller opp/ned-gradering til annen versjon kan bare gjøres inne fra programmet. Vårt lisenssystem kjenner automatisk igjen hvilken versjon du har og hvor mange dager som gjenstår av din lisenstid. Dette for at du bare skal betale differansen mellom den lisenstiden som alt er betalt og den nye.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<!-- Google Code for Nedladdning Norge Conversion Page --><noscript>\r\n<div style=\"display: inline;\"><img src=\"http://www.googleadservices.com/pagead/conversion/954672413/?label=zicZCPvkyAMQncqcxwM&amp;guid=ON&amp;script=0\" alt=\"\" width=\"1\" height=\"1\" style=\"border-style: none;\" /></div>\r\n</noscript>','',1,13,'2008-09-11 09:22:09',62,'','2016-09-14 12:58:28',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 09:22:09','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"info_block_show_title\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',120,12,'lisens, lisensbestilling, lisenstid, fôrprogram','Bestilling av lisens, lisensforlengelse eller opp/ned-gradering til annen versjon av PC-Horse kan bare gjøres inne fra programmet. Vårt lisenssystem kjenner automatisk igjen hvilken versjon du har og hvor mange dager som gjenstår av din lisenstid. Dette for at du bare skal betale differansen mellom den lisenstiden som alt er betalt og den nye.',1,84042,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(836,914,'Last ned program og fôrliste','newversion27136','<p><strong>Det er en god rutine</strong> å regelmessig laste ned den nyeste programversjonen. Vi utvikler programmet kontinuerlig. Når du laster ned den nyeste versjonen får du automatisk den ferskeste fôrlisten på kjøpet.</p>\r\n<p style=\"text-align: center;\"><a href=\"http://download.pc-horse.com/install/47install.exe\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/47downloadknapp.png\" alt=\"47downloadknapp\" width=\"300\" height=\"50\" /></a></p>\r\n<p style=\"text-align: center;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/flag47.jpg\" alt=\"flag47\" width=\"100\" height=\"75\" /></p>\r\n<p style=\"text-align: center;\">Norsk versjon: <strong>2.25 </strong>(release 2014-09-19)<br />Programmet<span id=\"result_box\" lang=\"no\"><span class=\"hps\"> henter</span> <span class=\"hps\">automatisk</span> en oppdatert liste av fôr ved <span class=\"hps\">start</span><span>.</span></span></p>\r\n<p><strong>NB! </strong></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\">1. Hvis du ønsker å hente siste versjon nå, må du velge å lagre installasjonsfilen og avslutte PC-Horse før du starter installasjonen. <em>Det er ikke mulig å installere PC-Horse-oppgraderingen mens du kjører programmet.</em></span></p>\r\n<p>2. I MINI-versjonen kan du bare arbeide med en (1) hest. Dersom du installeren en MINI-lisens over en tidligere \"høyere\" versjon som inneholder flere hester og/eller staller blir disse automatisk lagret. Disse kan ikke aktiveres før du har kjøpt en høyere versjon igjen. Da kan alle hestene igjen importeres til programmet. Ingen hester eller staller forsvinner dersom du har tatt sikkerhetskopi eller totalt avinstallert PC-Horse fra datamaskinen</p>\r\n<p>3. Bestilling av lisens, lisensforlengelse eller opp/ned-gradering til annen versjon kan bare gjøres inne fra programmet. Vårt lisenssystem kjenner automatisk igjen hvilken versjon du har og hvor mange dager som gjenstår av din lisenstid. Dette for at du bare skal betale differansen mellom den lisenstiden som alt er betalt og den nye.</p>\r\n<p>Â </p>\r\n<noscript>\r\n<div style=\"display: inline;\"><img style=\"border-style: none;\" src=\"http://www.googleadservices.com/pagead/conversion/954672413/?label=zicZCPvkyAMQncqcxwM&guid=ON&script=0\" alt=\"alt\" width=\"1\" height=\"1\" /></div>\r\n</noscript>','',-2,13,'2008-09-11 09:22:09',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 09:22:09','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',114,17,'lisens, lisensbestilling, lisenstid, fôrprogram','Bestilling av lisens, lisensforlengelse eller opp/ned-gradering til annen versjon av PC-Horse kan bare gjøres inne fra programmet. Vårt lisenssystem kjenner automatisk igjen hvilken versjon du har og hvor mange dager som gjenstår av din lisenstid. Dette for at du bare skal betale differansen mellom den lisenstiden som alt er betalt og den nye.',1,72411,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(837,915,'Ladda ned nu!','newversion-se','<p>När du laddar ner senaste versionen får du automatiskt den färskaste garantifoderlistan på köpet.</p>\r\n<p style=\"text-align: center;\"><a href=\"http://download.pc-horse.com/install/46install.exe\"><img src=\"images-joomla/stories/46-images/PCHlogo-Sverige.jpg\" alt=\"PCHlogo Sverige\" /></a><br /><br /><a href=\"http://download.pc-horse.com/install/46install.exe\">Ladda ner senaste svensk version</a></p>\r\n<p><strong>Vänligen notera för övrigt:</strong></p>\r\n<p><span style=\"color: #000000;\">1. Om du redan har PC-Horse på Din dator - Avsluta PC-Horse innan du påbörjar installationen. Det går inte att installera när programmet är igång.</span></p>\r\n<p>2. MINI-versionen kan endast hantera en (1) häst. Om du installerar en MINI-licens ovanpå en tidigare \"högre\" version som innehåller flera hästar och/eller stall kommer dessa automatiskt att arkiveras. Dessa kan inte aktiveras förrän Du köpt en högre version igen. Då kan alla hästarna åter importeras till programmet. Inga hästar eller stall försvinner om du tagit säkerhetskopior eller totalt avinstallerat PC-Horse från Din dator.</p>\r\n<p class=\"h1\">3.Beställning av licens, licensförlängning eller upp/ned-gradering till annan version kan endast göras inifrån programmet. Vårt system känner automatiskt av vilken version du har och hur många dagar som återstår av din licenstid. Kvarvarande dagar läggs automatiskt till den nya licenstiden.</p>\r\n<p class=\"h1\">&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<!-- Google Code for Nedladdning Conversion Page --><noscript>\r\n<div style=\"display: inline;\"><img src=\"http://www.googleadservices.com/pagead/conversion/954672413/?label=d6__CJPiyAMQncqcxwM&amp;guid=ON&amp;script=0\" alt=\"\" width=\"1\" height=\"1\" style=\"border-style: none;\" /></div>\r\n</noscript>','',1,13,'2008-09-11 09:22:09',62,'','2016-09-14 12:58:00',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-09-11 09:22:09','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"info_block_show_title\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',125,11,'licens, licensbeställning, licenstid, foderstat, foderstatsprogram','När du laddar ner senaste versionen av PC-Horse programmet får du automatiskt den färskaste garantifoderlistan på köpet.',1,86787,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'sv-SE',''),