<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;"><a href="index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3879:vill-du-kommentera-var-manadsartikel&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=sv-SE"><span style="color: #ff0000;"><strong>Kommentera gärna denna artikel.</strong></span></a></p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: right;">&nbsp;</p>
<p><strong>Det stora flertalet hästar ges en kraftfoderblandning som en del av sin dagliga ranson, då de inte går på bete.Kraftfodret ska tillföra extra energi, protein, vitaminer och mineraler. Det har betydelse för hästen vilka fodertyper som tillsatts för att ge energi till kraftfoderblandningen. Energikällorna kan vara stärkelse, fett eller fibrer. Foderfirmorna saluför oftast många olika kraftblandningar och dessa varierar i sammansättning och näringsinnehåll. Därför är det viktigt att hästägaren har möjlighet att välja den produkt som bäst passar för varje enskild häst.<br /></strong></p>
<p><img style="display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;" src="images-joomla/stories/seasons/glukos-horse.jpg" alt="glukos horse" width="500" height="375" /></p>
<p>Hästen får energi från flera foderkällor. Medan grovfoder tillför energi huvudsakligen från fibrer så får spannmålsbaserat kraftfoder det mesta av sin energi från stärkelse. Korn innehåller omkring 50% stärkelse, och havre innehåller mellan 35 - 40% stärkelse.<strong><br /></strong></p>
<p>Fett kan tillsättas i kraftfoder som vegetabilisk olja eller med olika fettrika fodertyper som t.ex riskli. Havre innehåller ca 5% fett, men vissa sorter kan innehålla upp till 10%. Korn innehåller ca 2% fett.</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;"><strong>Stärkelse</strong><br />Stärkelse (och vattenlösligt socker) bryts huvudsaklingen ner till glukos med hjälp av enzymer i tunntarmen där den absorberas. I blodet regleras glukosnivån med hjälp av insulin. Efter en stärkelserik måltid ökar glukosnivån i blodet och insulin fälls ut för att reglera dennna tillbaks till normalt värde. Cirkulerande glukos kan användas direkt för att producera energi eller lagras som glykogen i muskler och i levern. Det kan även lagras som kroppsfett.</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">&nbsp;</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">Vissa hästar är insulinresistenta eller har Cushings syndrom. Dessa hästar har problem med sin glukosreglering i blodet. De bör därför ges ransoner som har lågt innehåll av stärkelse och socker.</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">&nbsp;</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">Innehållet stärkelse i kraftfoderblandningar varierar mellan 15-40%.</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">&nbsp;</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;"><strong>Fett</strong><br />Fett kan tillsättas i kraftfoderblandningar som vegetabilisk olja eller andra fettrika foder. Hästen förbränner fett utmärkt i begränsade mängder. 0,1 kg fett per 100 kg kroppsvikt/dag ger inga problem. Fettet absorberas som långkedjiga fettsyror vilka kan användas direkt för att producera energi eller lagras som kroppsfett. Upptagningen av fett har liten påverkan på insulin-nivåerna och är därför inget problem för hästar med insulinresistens eller Cushings syndrom.</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;"><br />Fettinnehållet i kraftfoderblandningar varierar mellan 2 - 10%.</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">&nbsp;</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;"><strong>Fiber</strong><br />Fiber förbränns av mikroberna i hästens tarmkanal, huvudsaklingen i blindtarmen och tjocktarmen. Denna mikrobiologiska jäsningsprocess producerar korta kedjor av flyktiga fettsyror, huvudsakligen ättiksyra och propionsyra. Dessa fettsyror absorberas och kan nyttjas till energiproduktion eller lagras som kroppsfett. Propionsyra kan dessutom användas till nytillverkning av glukos. De flyktiga fettsyrorna från fiberförbränningen brukar räknas som den mest "naturliga" energikällan och fibrerna i ransonen är viktiga för en sund tarmmiljö.</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">&nbsp;</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">Många kraftfoderblandningar har nu ett ökat innehåll av fibrer. Fibrer tillsätts i form av hackat hö eller lättsmälta fiberprodukter som betfiber eller äpplefiber. När dessa lättsmälta fiberprodukter använts kan energiinnehållet i kraftfoderblandningen hållas hög samtidigt som mängden stärkelserikt spannmål kan reduceras.</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">&nbsp;</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">Fiberinnehållet i kraftfoderblandningar varierar mellan 10-20%.</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">&nbsp;</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">I nedanstående exempel visar vi värden i några av Kraffts produkter. Du kan naturligtvis jämföra värden mellan produkter av olika fabrikat i programmet.</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">&nbsp;</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;"><img style="display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;" src="images-joomla/stories/seasons/Foderexempel_sept15_46.png" alt="Foderexempel sept15 46" width="550" height="280" /></p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">&nbsp;</p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt; text-align: left;">Foderlistorna i de högre versionerna av PC-Horse redovisar innehållet av stärkelse, fett och fibrer i alla fodertyper. Öppna en foderlista och välj funktionen<a href="index.php/sv/manual/feed-lists/compare-feed"> "Jämför näringsinnehållet mellan foder"</a>. Välj sedan de foder vars innehåll du vill jämföra. Det gör det enkelt att kontrollera vilka foder som är bäst för dina hästar.</p>
<p style="text-align: right;"><a href="index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3879:feedback-pa-var-manadsartikel&amp;catid=619:topics-feedback&amp;lang=sv-SE"><span style="color: #ff0000;"><strong>Kommentera gärna denna artikel.</strong></span></a></p>
<p style="margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2015</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>