<p><img src="images-joomla/stories/seasons/07splash.jpg" alt="07splash" width="177" height="133" /> <img src="images-joomla/stories/seasons/saltsten.png" alt="saltsten" width="200" height="133" /> <img src="images-joomla/stories/seasons/grazing.jpg" alt="grazing" width="200" height="133" /></p>
<p><strong>Vi er nu et godt stykke inde på sommeren og  det er på tide at tænke lidt på hvordan det står til med hopper, føl og ungheste som går på græs. Er græsmarkerne stadig gode, eller begynder de at blive nedbidte og slidte? </strong></p>
<p>Hvor godt græsmarkerne klarer  sommeren afhænger af flere ting. Markens  produktion af græs varierer meget  afhængig af  forhold som nedbør, temperatur, plantesammensætting og gødskning. Plantevæksten er størst tidlig på sommeren. Siden aftager både væksten  og kvaliteten. Vi skal derfor regne med, at græsmarker som tidligt på sommeren kan give tilstrækkelig græs til hestene, hen på sensommeren ikke ikke længere vokser så kraftigt</p>
<p>Når hestene går på græs afgræsser de ikke hele marken jævnt. Enkelte områder  bides helt ned  mens andre områder bliver brugt til  gødeområder. På disse gødeområder er det meget forvokset græs som hestene ikke vil æde.</p>
<p>Når hestene går på et græsningsområde hele sommeren får græsmarken ikke meget tid til hvile.   Vi får en bedre udnyttelse af græsmarken hvis den opdeles i flere mindre indhegninger som så anvendes skiftevis.  På denne måde for græsmarken til til hvile og til ny vækst før hestene igen slippes ud på marken. I hvileperioden kan vi give marken gødning, pudse af gammelt græs, fjerne hestepærer og evt fjerne hestepærer.</p>
<p>Græsmarker som kun anvendes til heste vil efterhånden blive af dårligere og dårligere kvalitet. Dette kan modvirkes ved, at lægge markerne om med jævne mellemrum. En del græsmarker til heste bliver dog kun meget sjældent lagt om og her kan det være til stor hjælp hvis disse marker i perioder bliver afgræsset af andre dyrearter f.eks kvæg eller får. En sådan strategi vil også reducere parasitsmitten da heste indvoldorm som ender i fordøjelsessystemmet hos andre dyrearter vil gå til grunde.</p>
<p><strong>Kan vi bruge PC-Horse programmet til at beregne hestenes næringsoptagelse  på græsmarken?</strong></p>
<p>I PC-Horse finder du en særlig "græsningsmodul". Her giver du oplysninger om kvaliteten af  dine græsmarker og hvor mange timer  dagligt hestene går på græs. For at få  valg mulighederne  om græs frem  må du først vælge hest og så vælge noget afgræsningsgræs   fra foderlisten. Når du har gjort dette får du frem  "Hesten går på græs".</p>
<p><img src="images-joomla/stories/seasons/juli_fig1.png" alt="juli_fig1" width="192" height="143" /></p>
<p>Dersom du klikker "Hesten går på græs" får du nederst i skærmen  et valg for type af græs  og græsningstid.</p>
<p><img src="images-joomla/stories/seasons/juli_fig2.png" alt="juli_fig2" width="240" height="65" /></p>
<p>Her kan du lægge ind hvor mange timer per dag hesten går på græs og give oplysninger om grasmængde på marken. Husk også at ændre fra forårsgræs/  til sommergræs og evt til efterårsgræs, når du vælger græs fra foderlisten.</p>
<p>Eftersom hestene ikke går på græs hele døgnet vil græsmodulen regne ud cirka hvor meget  vi kan regne at hestene æder i et givent antal timer. Ved denne beregning er det tatget hensyn til hestens naturlige afgræsningsmønster. Det vil sige at den æder jævnt den første tid, for siden at holde nogle pauser til hvile og anden aktivitet.</p>
<p>Beregningene af hvad hestene optager på græs vil alttid være usikker, så følg godt med  græssets udviling og hestenes huld sådan at du kan korrigere efter behov.</p>
<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>