<p><strong>Laidunruohot muodostavat fruktaania varastohiilihydraatiksi. Koska hevoset eivät sulata fruktaania entsymaattisesti ohutsuolessa, hajoavat ne mikrobien toimesta umpi-paksusuolessa, minkä seurauksena muodostuu haihtuvia rasvahappoja ja maitohappoa. Lisääntynyt maitohappopitoisuus laskee pH:ta ja muuttaa eri suolistomikrobikantojen tasapainoa. Runsas fruktaanin saanti voi tämän vuoksi aiheuttaa vakavia seurauksia, kuten ähkyä ja kaviokuumetta. <br /></strong></p>
<p><img src="images-joomla/stories/seasons/grazing-in-pair.png" alt="grazing in pair" /></p>
<p><strong>Mitä fruktaanit ovat?</strong></p>
<p>Fruktaanit koostuvat toisiinsa liittyneistä fruktoosi-yksiköistä. Ketjun pituus voi vaihdella välillä alle 30 ja yli 200. Lyhytketjuiset fruktaanit maistuvat makeilta ja pitkäketjuiset fruktaanit ovat maultaan enemmän neutraaleja. Viileän ilmastovyöhykkeen ruohokasvit muodostavat fruktaania varastohiilihydraatiksi samalla tavoin kuin muut kasvit muodostavat tärkkelystä varastohiilihydraatiksi. Korkein fruktaanipitoisuus on varren alaosassa ja lehtitupessa ja pitoisuus on matalin lehdissä.</p>
<p><img src="images-joomla/stories/seasons/fruktanmolekyl.png" alt="fruktanmolekyl" width="300" height="241" style="vertical-align: middle;" /><img src="images-joomla/stories/seasons/grassplant.jpg" alt="grassplant" style="vertical-align: middle;" /></p>
<p>Fruktaaneja muodostuu päivällä fotosynteesissä ja tuotanto on korkeimmillaan lämpiminä aurinkoisina päivinä. Yöllä ei tapahdu fotosynteesiä ja kasvit käyttävät varastoitunutta fruktaania kasvuun ja energianlähteenä.</p>
<p><strong>Fruktaanipitoisuuden vaihteleminen</strong></p>
<p>Eri ruoholajien fruktaanisisältö vaihtelee. Ruokonata (Festuca arundinacea) ja monivuotinen raiheinä (Lolium perenne) sisältävät tavallisesti runsaasti fruktaania, kun taas niittynurmikka (Poa pratensis), timotei (Phleum pratense),&nbsp; koiranheinä (Dactylis glomerata) ja nurminata (Festuca pratensis) sisältävät vähän fruktaania. Joidenkin ruohojen eri lajikkeiden välillä on myös suuria eroja fruktaanipitoisuudessa (monivuotinen raiheinä ja ruokonata).</p>
<p>Kesällä ruohot kasvavat ja keräävät fruktaania päiväsaikaan. Kun yölämpötila on yli 6<sup>o</sup>C, kasvavat ruohot myös yöllä. Koska fotosynteesiä ei kuitenkaan tapahdu yöllä, käyttävät kasvit varastoitunutta fruktaania energianlähteenä. Näissä olosuhteissa fruktaania kertyy kasviin päivällä pitoisuuden ollessa korkeimmillaan iltapäivällä ja matalimmillaan aamulla.</p>
<p>On myös tärkeää, että laidunruoholla on olosuhteet, jotka mahdollistavat kasvun. Kunnollinen lannoitus ja riittävästi vettä parantaa kasvua ja näin myös fruktaanin käyttöä yöllä.</p>
<p>Aikaisin keväällä ja myöhään syksyllä lämpötila voi yöllä olla matala ja ruohon kasvu pysähtyy. Tämä tarkoittaa, että fruktaania ei käytetä yöaikaan ja kasvin fruktaanipitoisuus voi olla korkea myös aamulla.&nbsp;</p>
<p><strong>Yleiset suositukset<br /></strong></p>
<p>Hevoset ovat herkkiä ruoansulatuskanavan häiröille laidunkauden alkaessa. Ähky- ja kaviokuumeriskin minimoimiseksi hevoset tulee totuttaa laidunruohoon vähitellen. On myös suositeltavaa, ettei laidunta syödä liian matalaksi, sillä fruktaanipitoisuus on suurin varren alaosassa.</p>
<p>Herkkiä hevosia tulisi laiduntaa silloin kun ruohon fruktaanipitoisuus on matalimmillaan tai niille voidaan laittaa turpakopat rajoittamaan ruohon syöntiä. Suurimmalle osalle tavallisista hevosista fruktaani ei aiheuta isoja ongelmia, kunhan ne saavat riittävän pitkän totuttelujakson laitumelle siirryttäessä. Ponit kuitenkin ovat erityisen herkkiä ja monille poneille sopii rajoitettu laiduntaminen, ei ainoastaan fruktaanin vuoksi, vaan ne usein myös lihovat erittäin runsaasti&nbsp; laidunkauden aikana.</p>
<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2013.</em><br /><em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>