<p><strong><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;"><span style="font-size: 11pt;">Hur behandlar programmet näringsmässigt behov och innehåll i modersmjölken ett diande föl (ca 3 månader)?<br /></span></span></strong><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;"><span style="font-size: 11pt;"><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;"><span style="font-size: 11pt;">PC-Horse regner ikke på næringsinnhold i morsmelken. Det er generelt vanskelig å beregne næringsopptak i denne alderen da melkemengde kan variere mye og det er også varierende hvor mye føll på 3 måneder har lært seg å spise selv.<br /> Vanligvis legger vi vekt på at avlshoppen får dekket sine behov slik at melkemengden kan bli optimal, og at beitekvaliteten er god. I tillegg må vi følge med på utviklingen og holdet til føllet. Dersom føllets hold ikke er tilfredsstillende bør det få ekstra tilskudd av en kraftfôrblanding til føll/unghester (creep feeding).</span></span></span></span></p>
<p><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;"><span style="font-size: 11pt;"><strong>Varifrån kommer Vitamin B1-värdena?</strong><em> <br /> </em>När jag kollar i listan över standardgrovfoder har alla grovfodren låga värden för vitamin B1 och referensen för flera av dem är Fodertabeller för idisslare 2003 från SLU. Men när jag kollar i dessa fodertabeller för grovfoder finns inga värden angivna för vitamin B1. Så jag undrar var kommer värdena för B1 ifrån? <br />  <br /> Om man beräknar foderstat i pc-horse med standardgrovfodrens värden för vitaminer blir det så gott som alltid brist på vitamin B1, vilket i förlängningen innebär att vitamintillskott rekommenderas. Enligt Utfodringsrekommendationer för häst från SLU (2011) är bristsymtom för vitamin B1 och B2 inte påvisade hos häst, och hästar på bete, hästar på underhållsfoderstat, hästar i lätt och medelhårt arbete har inget eller mycket ringa behov av tillskottsvitaminer om de får en foderstat grundad på ett välbärgat vallfoder. Jag är själv av åsikten att man ska vara försiktig med vitamintillskott. </span></span></p>
<p><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;"><span style="font-size: 11pt;"><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;"><span style="font-size: 11pt;"><strong>Dag Ausbøs svar:</strong> </span></span><span style="color: #1f497d;"><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;"><span style="font-size: 11pt;">Vitamin B1 i standardfôr. Mengden per  kg fôr er satt til rundt 2 mg. Dette er  hentet fra tabeller i Equine Nutrition and Feeding av David Frape (3.ed).<br /> I våre tabeller (Svensk og dansk) er det ikke oppgitt verdier for B1 i grovfôr.</span></span></span>  </span></span></p>
<hr />
<p><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;"><span style="font-size: 11pt;"><strong>Tillägg för hullkorrigering?</strong><em> <br /> </em>Jag har räknat på en mager häst och lagt till +50 för korrigering av energibehov under fliken kroppsvikt. När jag sedan kollar under fliken behov är energibehovet ökat men proteinbehovet oförändrat, detta resulterar i en kvot på 4 g smb rp/MJ. Enligt Utfodringsrekommendationer för häst från SLU (2011), sidan 15, ska även tillägget för hullkorrigering för vuxna hästar ha 6 g smb rp/MJ. Gör programmet fel här? <br /></span></span></p>
<p><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;"><span style="font-size: 11pt;"><strong>Dag Ausbøs svar:</strong> <span style="color: #1f497d;"><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;"><span style="font-size: 11pt;">Når det gjelder protein til hester som får ekstra energi for å legge på seg,  så vil ikke behovet øke like mye per energienhet som for underhåll. Ved å gi ekstra energi vil man unngå at hesten bryter  ned muskelvev til å dekke energiunderskudd. De endogene tapene av protein vil ikke øke proporsjonalt med den økte energimengden. I NRC2007 er det satt opp at hester som har økt frivillig aktivitet og dermed må ha mer energi for å dekke dette skal ha :<br /> <em>Liten aktivitet:</em> Kroppsvekt *1,08 g råprotein/dag<br /> <em>Moderat økt aktivitet:</em> Kroppsvekt *1,26 g råprotein/dag<br /> <em>Økt aktivitet:</em> Kroppsvekt*1,44 g råprotein/dag<br /> NRC regner en total fordøyelighet av protein i hele rasjonen til 46%. Dette er et meget forsiktig anslag. Normalt sett vil dette være høyere særlig på rasjoner som også inneholder kraftfôr. Til en hest på 500 kg representerer dette 259 til 345 gram fordøyelig råprotein per dag (ford. koeff 0,46). De normene vi bruker i Sverige og Norge vil dekke for dette. Den svenske normen er satt til 6 gram ford. råprot for å ha en sikkerhet da de fleste ikke har eksakt analyse av proteininnholdet i sitt grovfôr.</span></span></span></span></span></p>
<hr />
<p><strong>Hur regner PC-Horse E-vitamin for hest i trening?</strong></p>
<p><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;"><span style="font-size: 11pt;">PC-Horse beregner behovet for vitamin E til voksne hester på vedlikehold og i trening og behovet beregnes (og alle andre vitaminer) i henhold til NRC 2007, Nutrient Requirements of Horses, som er den nyeste og internasjonalt mest anerkjente behovsnormen for hester.<br /> Ifølge denne skal behovet for vitamin E beregnes som:<br />  <br /> Vedlikehold:                     1,0 x kroppsvekt<br /> Lett trening:                     1,6 x kroppsvekt<br /> Middels trening:              1,8 x kroppsvekt<br /> Hard og intens trening: 2,0 x kroppsvekt<br />  <br /> NRC oppgir minimumsbehov, slik at vi må gi et tillegg for å få det vi kan kalle et optimumsbehov. I PC-Horse blir derfor verdiene som beregnes multiplisert med 1,2.  <br />  <br /></span></span><span style="font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;"><span style="font-size: 11pt;"> Så snart en hest defineres som å være i trening øker NRC behovet for vitamin E betydelig. Beregning av behovet gjøres da som for lett trening så snart man har definert hesten som i trening og gitt en treningsmengde. Du skal altså ikke velge hest i trening dersom treningsmengde er 0, da er det vedlikehold som gjelder. De fleste som velger hest i trening vil ha en treningsmengde tilsvarende lett eller høyere.</span></span></p>
<p><strong>På mine hester är deras behov enligt pc-h högre än om jag räknar 0,2 mg x 100kg kroppsvikt som är enligt "utfodringsrekommendationer"?</strong></p>
<p>Selenbehovet beregnes i PC-Horse etter den offisielle amerikanske NRC-normen fra 2007.  Her er behovet for selen definert som 0,1 mg per kg TS i rasjonen. Dette gjelder alle typer hester, unghest-trening-drektig etc. Det som er litt komplisert er at NRC også definerer hva som skal være ”normalt” TS opptak hos ulike typer hester. Til vedlikehold hos voksne hester regnes TS opptaket å være 2 % av kroppsvekt/dag. Det vil si 2 kg TS per 100 kg kroppsvekt.  Til hester i trening økes dette til 2,5 – 3,0 % av kroppsvekt. Det samme gjelder for drektige og lakterende hopper og unghester. I tillegg må vi ta hensyn til at NRC normen er en minimumsnorm. Det vil si at vi skal gi et tillegg på ca 20 % for å få en behovsdekning som er i ”Optimalområdet”.</p>
<p>Selenbehovet til mine hester blir av PC-Horse beregnet høyere enn det jeg finner ved å beregne selv som 0,2 mg per 100 kg kroppsvekt. Dette har vært en vanlig beregningsmåte tidligere.</p>
<p><strong> </strong></p>
<p><strong>Hvordan henger mengdeenhetene som brukes I PC-Horse sammen?</strong><br />  <br /> Ett kilogram (kg) er 1000 gram<br /> Ett milligram (mg) er 1/1000 av et gram, eller 0.001 g<br /> Ett mikrogram (mcg eller ug) er 1/1000 av et milligram, eller 0.001 mg<br />  <br /> Noen ganger oppgir leverandører verdier i mikrogram for eksempel for Vitamin B12. <br /> Hvis du får oppgitt et B12 innhold på 100 ug/kg tilsvarer dette altså 0.1 mg/kg når du bruker verdien i PC-horse.<br />  <br /> For vitaminene A, D og E er det fortsatt vanlig å angi verdiene i internasjonale enheter (IE eller IU) per kilo fôr.<br /> For vitamin A og D er det ikke noen enkel overgang mellom IE og milligram.<br /> For vitamin E er det enkelt: 1 mg = 1 IE</p>
<p><strong>Vil det være muligt at kunne ændre på normerne i PC Horse, hvis man vil arbejde med KER normer?</strong></p>
<p>PC-Horse programmet bruker NRC 2007 normen som er den officielle normen i USA. Det er ikke mulig å  få programmet til å beregne behov etter KER normen.</p>
<p><strong>Hur regner PC-Horse behovet for føll?</strong></p>
<p>Så lenge føll går med moren regner vi med at de enten er så unge at de hovedsakelig får melk, eller at de går på beite. Utpå høsten kan vi beregne behovet til føllet ut fra alder og vekt/tilvekst på vanlig måte for unghester. Melkemengden fra hoppa reduseres betydelig utover høsten og vinteren og vil ikke bety så mye. Vanligvis er denne perioden på høsten kort da de fleste føll blir tatt fra relativt raskt etter innsetting. Det er generelt vanskelig å anslå hvor mye melk føllet vil få så sent i laktasjonen og hva næringsinnholdet er i denne melka. Derfor har vi satset på at grovfôret og kraftfôr skal dekke hele næringsbehovet til føllet.</p>
<p><strong>Kan jeg selv måle TS (tørrstoffinnholdet) i min ensilasje?</strong></p>
<p>Det er ganske enkelt. Ta en prøve av fôret (helst fra flere plasser i ballen), klipp opp i 5 cm's biter og bland godt. Vei opp f.eks 100 gram og legg i en beholder du kjenner vekten på (vei beholderen først).</p>
<p>Still mikroovnen på 90% av maks og kjør i ca 5 min. Bland litt i materialet og kjør ovnen i ca 1 min til og vei igjen. Fortsett å kjøre ovenen 1 min om gangen til prøven ikke lenger endrer vekt. Da er  prøven tørr. <br /> <br />Sammenlign nå nettovekten (minus beholderen) før og etter tørking. Tørrstoffprosenten finner du ved å ta vekten etter tørking og dividere på vekten før tørking. Tallet som fremkommer multipliseres med 100 og du har tørrstoffprosenten. <br />Eks: Vekt etter tørking x 100/vekt før tørking = Tørrstoffprosent.<br />Tørrstoffprosenten legger du enkelt inn i PC-Horse når du legger inn fôret ditt.<br />NB. Vær på kjøkkenet når du tørker prøven din så det ikke oppstår fare for brann i ovnen. Begynner det å lukte svidd må du stoppe med en gang.</p>
<p><strong>De som selger fôrautomater påstår hester kan fôres med 20-30% mindre fôr med mange små måltider. Vet dere om det er forsket på dette?  Hestene kan få mat 12 ganger om dagen. Er det riktig å ikke gi de om natten eller skal man gi litt hver 2. time? </strong></p>
<p>Når vi går fra noen få (vanligvis 3) måltider per dag til mange måltider kan vi nok forvente en viss bedring i utnyttelsen av fôret, særlig til hester som trenes hardt og får mye kraftfôr, men å snakke om 20 – 30 prosent redusert fôrbehov er å ta i alt for mye. Jeg kjenner ikke til forsøk som har vist i nærheten av dette.  Fôrautomatene kan bare brukes til kraftfôret så for grovfôret blir alt som før.</p>
<p>Fôrautomater og mange mindre måltider med kraftfôr vil være gunstig for hestene, særlig med hensyn til magesår (gjelder mange hester) og adferdsproblemer som krybbebiting, eting av møkk med mer. Det er blant annet vist i Danmark at det å øke antall fôringer og gi mindre hver gang fører til redusert forekomst av magesår. Når det gjelder fôring om natta vil jeg foreslå siste fôring ved midnatt, så ro fram til neste fôring ca klokken 04. Det er vist at dette ofte er en rytme som hestene selv velger f.eks når de går på beite.</p>
<p>Jeg synes du skal vurdere å sette inn fôrautomater. Det vil være et godt tiltak med hensyn til helse og trivsel hos hestene, men ikke forvent å tjene inn automatene på reduserte fôrkostnader.</p>
<p><strong>Er det  negativt  å gi gulrøtter til forfangene hester?</strong></p>
<p>Til forfangne hester skal man søke å redusere bruk av fôrtyper som inneholder mye stivelse (havre, bygg, mais og blandinger med  disse)  og fôrtyper som inneholder sukker. Gulrøtter inneholder ca 600 gram sukker per kg tørrstoff. Imidlertid er gulrota vannrik så det er 88% vann og 12 % tørrstoff. Det vil si at en kilo frisk gulrot gir ca 72 gram sukker. Derfor kan noen gulrøtter om dagen ikke skade, men mengden gulrot bør være under en kg per dag til vanlig stor hest dersom den har problemer med forfangenhet.</p>
<p><strong>Har B-vitaminer någon positiv inverkan vid pälsfällning och pälssättning?</strong></p>
<p>Normalt regner vi  med at en frisk hest ikke trenger tilskudd av B-vitaminer. Men ved sykdom, antibiotika behandling og stressende transport etc er dette usikkert. Vi har derfor lagt inn en "sikkerhetsmargin" for vitaminene i  B gruppen slik at det ikke skal bli mangel ved endringer i miljø eller stress. Det er også viktig at Cobolt er tilsrekkelig tilført ellers blir det mangel på B12-vitamin.</p>
<p> </p>