INSERT INTO `pjtfu_content_2014-12-29` VALUES (3242,3320,'August 2014 - Horses needs salt!','aug201480389','<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em>The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences institution. Dr. Dag Austbø and Dr. Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the continued development of PC-Horse and to secure that our calculations are based on established scientific data.</em></span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><em><img alt=\"sunhorse\" src=\"images-joomla/stories/seasons/sunhorse.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" /></em></p>\r\n<p><em>We have come to August, and it is summer. This means that your horses need more salt because of the heat, particularly when exercised heavily. A reduction in the fluid volume of the body quickly impairs the performance of horses.</em></p>\r\n<p>The water in the body, which constitutes 60-70% of body weight, has about 10 grams of dissolved salts (minerals) per liter. The salts contribute in an essential way to the functional properties of the body fluids. When salts are dissolved in blood plasma and cell fluid we refer to them as ions or electrolytes. Water intake and fluid balance is regulated both by the water and the electrolytes. The main electrolytes in the body are sodium (Na), potassium (K) and chlorine (Cl). The horse gets its minerals through the feed. In addition to the minerals that occur naturally in plant material, we must in many situations supplement the diet to obtain mineral balance. Concentrates, mineral mixtures and additional salt supplements are used. Common cooking salt has the chemical formula NaCl, and thus consists of sodium and chlorine. When we give a horse the required amount of salt in the ration, we have covered two of the three major electrolytes.</p>\r\n<p><img alt=\"Na-Req\" src=\"images-joomla/stories/seasons/Na-Req.png\" height=\"447\" width=\"556\" /></p>\r\n<p>The graph shows the requirement for sodium in grams per day (blue bars). Red bars show how much salt (sodium chloride) we need to provide to meet this requirement at different exercise intensities. Daily salt intake must be increased from about 30 grams in a maintenance situation, to more than 120 grams when the horse is exercised intensively. Calculations apply to the summer season, and a body mass of 500 kg. During the winter, requirements will usually be lower, due to lower losses of sodium and chloride through sweat.<br /> <br /> What about potassium? We are not supplying potassium by giving salt in the diet. However, there is plenty of potassium in forage, silage and hay. Normally, the potassium content in roughages will be 20 - 30 grams per kg of dry matter.</p>\r\n<p><img alt=\"K-Req\" src=\"images-joomla/stories/seasons/K-Req.jpg\" height=\"358\" width=\"510\" /></p>\r\n<p>The graph shows an increasing potassium requirement from about 25 grams per day during maintenance conditions, to 50 grams during intensive training. When you allow your horses a sufficient roughage intake (PC-Horse will guide you), potassium requirements will be met by a good margin. It is therefore only in exceptional cases that you need to provide extra potassium, one example may be during endurance rides.<br /> <br /> The practical conclusion is that we need to add salt to the ration, in considerable amounts in periods with heavy exercise, especially in summer.<br /> <br /> For horses in training, a salt lick in the stable box is usually not adequate. Most horses will not consume enough salt in this situation. It is better to provide salt (granulated or ordinary kitchen salt) directly in the feed trough, preferably together with concentrate. For broodmares and young horses on pasture, sodium intake will be adequate provided they always have access to salt licks.<br /> <br /> To make sure that your horses are getting enough sodium (salt) you can use the PC-Horse program. Once you have defined your horse, remember to select salt together with the other feeds. All feeds contribute Na and Cl to the final diet. Therefore, it is best to add salt at the end, when you have chosen amounts of the other feeds. Select the \"Salt\" line (blue when active), and click the \"Up Arrow\" to increase the amount of salt in the ration until the sodium bar turns green (see screenshot). Congratulations: You have balanced salt requirement and salt supply!</p>\r\n<p><img alt=\"Sodium_Help\" src=\"images-joomla/stories/seasons/Sodium_Help.png\" height=\"294\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>&nbsp;PC-Horse has a dedicated module for pasture nutrition. After selecting the horse and then a pasture grass as feed you will be given the option to click on: Horse on pasture. Here you enter how many hours the horse will graze every day, as well as the quality and quantity of the available pasture grass. From this data the program calculates how much you can assume that the horse will eat and how well its nutritional needs will be met.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>What does this mean in practice?</strong><br />Daily intake of roughage varies based on feed quality, production classes, individual appetite and each individual\'s place in the herd hierarchy. This means that we must observe horses in a herd closely and make corrections to the feed offered each individual at night-time or early morning to avoid some individuals growing too fat or too thin.</p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/manual/demos\"><strong><strong>Watch a video on using PC-Horse</strong></strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/news/new-feedlist\"><strong>See what feeds are included in the program´s ready-to-go feed list</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/articles/topic-of-the-month/other-topics\"><strong>Previous month articles can be found here</strong></a></p>\r\n<p><em><strong>Give us topic suggestions for future monthly articles</strong></em></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp; <span class=\"article_separator\"><br /></span></p>','',1,81,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-07-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,3,'horses and salt','We have come to August, and it is summer. This means that your horses need more salt because of the heat, particularly when exercised heavily. A reduction in the fluid volume of the body quickly impairs the performance of horses.\r\n\r\nThe water in the body, which constitutes 60-70% of body weight, has about 10 grams of dissolved salts (minerals) per liter. The salts contribute in an essential way to the functional properties of the body fluids. When salts are dissolved in blood plasma and cell fluid we refer to them as ions or electrolytes. Water intake and fluid balance is regulated both by the water and the electrolytes. The main electrolytes in the body are sodium (Na), potassium (K) and chlorine (Cl). The horse gets its minerals through the feed. In addition to the minerals that occur naturally in plant material, we must in many situations supplement the diet to obtain mineral balance. Concentrates, mineral mixtures and additional salt supplements are used. Common cooking salt has the chemical formula NaCl, and thus consists of sodium and chlorine. When we give a horse the required amount of salt in the ration, we have covered two of the three major electrolytes.',1,594,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3243,3321,'Augusti 2014 - Hestene trenger mer salt på grunn av varmen','aug201415744','<p><em></em></p>\r\n<hr />\r\n<p><em>Artikkelen er skrevet av Dr. Dag Austbø ved Norges miljø- og biovitenskaplige universitet. Dr. Austbø og Dr. Knut Hove er to av nøkkelpersonene bak utviklingen av PC-Horse. Deres faglige arbeid og internasjonale nettverk bidrar til at programmets innhold &nbsp;og beregningsmodeller bygger på etablerte vitenskaplige data.</em></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p><img alt=\"06splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/06splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" />&nbsp;<img alt=\"sunhorse\" src=\"images-joomla/stories/seasons/sunhorse.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <br /><em>Programmets månadsbild - Norske Superhoppen Funny Legend med føl</em> <em>på beite</em></p>\r\n<p>Vi er kommet til augusti og det er sommer. Dette betyr også at hestene nå trenger mer salt på grunn av varmen. Saltbehovet øker særlig mye for hester som trenes og svetter mye.</p>\r\n<p>Vannet i kroppen, som utgjør 60-70% av kroppsvekten, har cirka 10 gram oppløste salter per liter. Rent vann fungerer ikke, saltene gir helt nødvendige bidrag til kroppsvæskene funksjoner.&nbsp; <br /> Når saltene er oppløst i blod og cellevæske kalles de ioner eller elektrolytter. Disse bidrar til å regulere vanninntaket og væskebalansen. For lite væske i kroppen fører raskt til nedsatt prestasjon. <br /> De viktigste elektrolyttene i kroppen er natrium (Na), kalium (K) og klor (Cl). Saltene må tilføres gjennom fôret. I tillegg til saltene (eller mineralene) som finnes naturlig i plantemateriale, må vi i mange situasjoner tilføre ekstra. Dette gjør vi gjennom kraftfôr, mineralblandinger og ekstra salttilskudd. Vanlig koksalt har kjemisk tegn NaCl og består altså av natrium og klor. Det vil si at dersom vi gir hesten nok salt har vi dekket opp to av de 3 viktigste elektrolyttene.</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig1\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig1.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\n<p>Figuren viser med blå stolper behovet for natrium i gram pr dag, og med røde stolper hvor mye salt vi må gi for å dekke dette behovet ved ulik treningsintensitet. Daglig saltmengde må økes fra ca 30 gram når hesten ikke trenes, til mer enn 120 gram ved intens trening. Beregningene gjelder for sommerhalvåret og en hest på 500 kg. I vinterhalvåret vil behovene vanligvis være lavere.<br />Hva så med Kalium? &nbsp;Kalium får vi ikke tilført ved å gi salt. Det er imidlertid rikelig med kalium i grovfôr som gras, ensilasje og høy. Normalt kaliuminnhold i gras, ensilasje og høy vil være mellom 20 og 30 gram per kg tørrstoff.</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig2\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig2.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\n<p>Figuren viser at behovet for kalium øker fra ca 25 gram per dag når hesten ikke trenes, til vel 50 gram per dag ved intens trening. Dersom hesten får nok grovfôr (Bruk PC-Horse for å sjekke dette) overstiger inntaket av kalium behovet med god margin. Det er derfor bare i helt spesielle tilfeller behov for å gi ekstra kalium, f.eks under harde distanseritt.<br /> <br /> Den praktiske konklusjonen er derfor at vi må tilsette salt i rasjonene til hester, og at mengdene stiger relativt mye når treningsintensiteten øker, spesielt i sommerhalvåret. <br /> <br /> Til hester i trening er det <strong>ikke tilstrekkelig</strong> å henge opp en saltstein i boksen. De aller fleste hester vil ikke ete nok av saltsteinen. Det beste er å gi løst salt direkte i krybba, gjerne sammen med kraftfôret. Til avlshopper og unghester som går på beite vil det være tilstrekkelig å sørge for at de alltid har tilgang til saltstein.<br /> <br />For å kontrollere at hestene dine får nok elektrolytter (salt) kan du bruke PC-Horse programmet. Når du har lagt inn hesten i programmet og velger fôr til rasjonen skal du huske å ta med salt. Alle fôr vil bidra med både Na og Cl. Vent derfor med å bestemme hvor mye salt hesten skal få, til du har bestemt mengden av de andre fôrslagene i rasjonen. Klikk på mengdefeltet for salt, slik at dette blir blått, og klikk deretter på \"pil opp\" i feltet over. Øk mengden salt i rasjonen til feltet for natrium i stolpediagrammet blir grønt (se figur). Du har da balansert saltbehov og salttilførsel.</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig3.jpg\" height=\"298\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>&nbsp;Pc-Horse har en egen beitemodul. Når du har valgt hest og velger et beitegras som fôr vil du få valget Hesten går på beite. Du velger hvor mange timer hesten går på beite hver dag, samt kvalitet og mengde gras på beitet. Ut fra disse opplysninger beregner programmet hvor mye vi kan anta at hesten vil spise.</p>\r\n<hr />\r\n<p><b>Hvor stor nytte av PC-Horse har du i samband med dette?</b></p>\r\n<p><span>PC-Horse er et av verdens mest kvalifiserte hjelpemiddel for fôring av hester. Du kan følge med og holde orden på alle typer hester (rase, kjønn, vekt, hold, alder, treningsintensitet, utegang, mm) og fôre dem etter ferdig-til-bruk-analyser på markedets ledende hestefôr, samt kombinere disse med dine egne fôranalyser (Eurofins sine analyser kan leses inn i programmet automatisk). Næringsbehovet for hver enkelt hest beregnes individuelt. Dersom du ser en hest som avviker fra det normale eller ønskelige i vekt, utvikling eller adferd så kan du raskt korrigere hestens fôrplan for å rette på problemet.</span></p>\r\n<p><strong>Noen lenker:</strong><br /> <br /><a href=\"index.php/nb/manual/demos\">Se en film om hvordan PC-Horse fungerer</a> &nbsp;</p>\r\n<p><a href=\"index.php/nb/manual/feed-lists/importfeedanalysis\">Hvordan du leser inn din grovfôranalyse automatisk i programmet</a> <br /> <br /> <a href=\"index.php/nb/news\">Se hvilke fôr som inngår i programmets ready-to-go fôrliste (Garantifôrlisten)</a> <br /> <br /> <a href=\"index.php/nb/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\">Tidligere månedsartikler finner du her </a><br /> <br /><strong> <i>Gi oss gjerne forslag til emner for kommende månedsartikler </i></strong></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p><span class=\"article_separator\">&nbsp;</span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,81,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-07-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,3,'hester og salt','Vi er kommet til augusti og det er sommer. Dette betyr også at hestene nå trenger mer salt på grunn av varmen. Saltbehovet øker særlig mye for hester som trenes og svetter mye.\r\n\r\nVannet i kroppen, som utgjør 60-70% av kroppsvekten, har cirka 10 gram oppløste salter per liter. Rent vann fungerer ikke, saltene gir helt nødvendige bidrag til kroppsvæskene funksjoner. \r\nNår saltene er oppløst i blod og cellevæske kalles de ioner eller elektrolytter. Disse bidrar til å regulere vanninntaket og væskebalansen. For lite væske i kroppen fører raskt til nedsatt prestasjon.\r\nDe viktigste elektrolyttene i kroppen er natrium (Na), kalium (K) og klor (Cl). Saltene må tilføres gjennom fôret. I tillegg til saltene (eller mineralene) som finnes naturlig i plantemateriale, må vi i mange situasjoner tilføre ekstra. Dette gjør vi gjennom kraftfôr, mineralblandinger og ekstra salttilskudd. Vanlig koksalt har kjemisk tegn NaCl og består altså av natrium og klor. Det vil si at dersom vi gir hesten nok salt har vi dekket opp to av de 3 viktigste elektrolyttene.\r\n\r\njuni-fig1',1,594,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3244,3322,'Augusti 2014 - Hästar behöver salt','aug201430334','<p><img alt=\"06splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/06splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" />&nbsp;<img alt=\"sunhorse\" src=\"images-joomla/stories/seasons/sunhorse.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <br /><em>Programmets månadsbild - Norske Superhoppen Funny Legend med føl</em> <em>på beite</em></p>\r\n<p>Vi er kommet til augusti og det er sommer. Dette betyr også at hestene nå trenger mer salt på grunn av varmen. Saltbehovet øker særlig mye for hester som trenes og svetter mye.</p>\r\n<hr id=\"system-readmore\" />\r\n<p>Vannet i kroppen, som utgjør 60-70% av kroppsvekten, har cirka 10 gram oppløste salter per liter. Rent vann fungerer ikke, saltene gir helt nødvendige bidrag til kroppsvæskene funksjoner.&nbsp; <br /> Når saltene er oppløst i blod og cellevæske kalles de ioner eller elektrolytter. Disse bidrar til å regulere vanninntaket og væskebalansen. For lite væske i kroppen fører raskt til nedsatt prestasjon. <br /> De viktigste elektrolyttene i kroppen er natrium (Na), kalium (K) og klor (Cl). Saltene må tilføres gjennom fôret. I tillegg til saltene (eller mineralene) som finnes naturlig i plantemateriale, må vi i mange situasjoner tilføre ekstra. Dette gjør vi gjennom kraftfôr, mineralblandinger og ekstra salttilskudd. Vanlig koksalt har kjemisk tegn NaCl og består altså av natrium og klor. Det vil si at dersom vi gir hesten nok salt har vi dekket opp to av de 3 viktigste elektrolyttene.</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig1\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig1.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\n<p>Figuren viser med blå stolper behovet for natrium i gram pr dag, og med røde stolper hvor mye salt vi må gi for å dekke dette behovet ved ulik treningsintensitet. Daglig saltmengde må økes fra ca 30 gram når hesten ikke trenes, til mer enn 120 gram ved intens trening. Beregningene gjelder for sommerhalvåret og en hest på 500 kg. I vinterhalvåret vil behovene vanligvis være lavere.<br />Hva så med Kalium? &nbsp;Kalium får vi ikke tilført ved å gi salt. Det er imidlertid rikelig med kalium i grovfôr som gras, ensilasje og høy. Normalt kaliuminnhold i gras, ensilasje og høy vil være mellom 20 og 30 gram per kg tørrstoff.</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig2\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig2.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\n<p>Figuren viser at behovet for kalium øker fra ca 25 gram per dag når hesten ikke trenes, til vel 50 gram per dag ved intens trening. Dersom hesten får nok grovfôr (Bruk PC-Horse for å sjekke dette) overstiger inntaket av kalium behovet med god margin. Det er derfor bare i helt spesielle tilfeller behov for å gi ekstra kalium, f.eks under harde distanseritt.<br /> <br /> Den praktiske konklusjonen er derfor at vi må tilsette salt i rasjonene til hester, og at mengdene stiger relativt mye når treningsintensiteten øker, spesielt i sommerhalvåret. <br /> <br /> Til hester i trening er det <strong>ikke tilstrekkelig</strong> å henge opp en saltstein i boksen. De aller fleste hester vil ikke ete nok av saltsteinen. Det beste er å gi løst salt direkte i krybba, gjerne sammen med kraftfôret. Til avlshopper og unghester som går på beite vil det være tilstrekkelig å sørge for at de alltid har tilgang til saltstein.<br /> <br />For å kontrollere at hestene dine får nok elektrolytter (salt) kan du bruke PC-Horse programmet. Når du har lagt inn hesten i programmet og velger fôr til rasjonen skal du huske å ta med salt. Alle fôr vil bidra med både Na og Cl. Vent derfor med å bestemme hvor mye salt hesten skal få, til du har bestemt mengden av de andre fôrslagene i rasjonen. Klikk på mengdefeltet for salt, slik at dette blir blått, og klikk deretter på \"pil opp\" i feltet over. Øk mengden salt i rasjonen til feltet for natrium i stolpediagrammet blir grønt (se figur). Du har da balansert saltbehov og salttilførsel.</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig3.jpg\" height=\"298\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,81,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-07-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,3,'','',1,594,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3245,3323,'Augusti 2014 - Värme, torka och salt','aug201462881','<hr />\r\n<p><i>Denna artikel<em> är skriven av försteamanuensen Dr Dag Ausbø vid Universitet for miljø og biovitenskap i Norge. <span style=\"line-height: 115%;\"></span> </em> Dr </i><em><span style=\"line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.</span></em></p>\r\n<hr />\r\n<p><img alt=\"06splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/06splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" />&nbsp;<img alt=\"sunhorse\" src=\"images-joomla/stories/seasons/sunhorse.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <br /><em></em></p>\r\n<p>Sommaren har varit och fortsätter vara, rekordvarm och torr, vilket betyder att hästarna nu behöver mer salt på grund av värmen. Saltbehovet ökar i särskild grad hos hästar som tränas och svettas mycket.</p>\r\n<p>Vattnet i kroppen, som utgör 60-70% av kroppsvikten, innehåller cirka 10 gram upplösta salter per liter. Att ge endast rent vatten räcker inte, salter är helt nödvändiga som bidrag till kroppsvätskefunktionerna. <br /> När salter är upplösta i blod och cellvätska kallas de för joner eller elektrolyter. De bidrar till att reglera vattenintaget och vätskebalansen. För lite vätska i kroppen leder snabbt till nedsatt prestationsförmåga.<br /> De viktigaste elektrolyterna i kroppen är natrium (Na), kalium (K) och klor (Cl). Salterna måste tillföras genom fodret. Förutom salter (eller mineraler) som finns naturligt i växtmaterial, måste man i många fall tillföra extra mängder. Detta görs genom kraftfoder, mineralblandningar och extra tillskott av salt. Vanligt koksalt har den kemiska beteckningen NaCl och består således av natrium och klor. Det vill säga att vi genom att tillföra salt täcker upp två av de tre viktigaste elektrolyterna i hästens behov.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig1\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig1.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\n<p>Figurens blå staplar visar behovet av natrium i gram per dag, och de röda staplarna hur mycket salt som måste ges för att täcka behovet vid olika träningsintensitet.&nbsp; Daglig saltmängd bör ökas från ca 30 gram när hästen inte tränas, till mer än 120 gram vid intensiv träning. Beräkningarna gäller för sommarhalvåret och en häst på 500 kg. Under vintern är behoven lägre.</p>\r\n<p>Vad gäller för Kalium? &nbsp;Kalium blir inte tillfört när du ger salt. Det finns emellertid rikligt med kalium i grovfoder som gräs, ensilage och hö som innehåller mellan 20 och 30 gram kalium per kg torrsubstans.</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig2\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig2.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\n<p>Figuren visar att behovet för kalium ökar från ca 25 gram per dag när hästen inte tränas upp till drygt 50 gram per dag vid intensiv träning. Om hästen får tillräckligt med grovfoder (använd PC-Horse för att kontrollera detta) överstiger intaget av kalium behovet med god marginal. Det är därför bara i mycket speciella fall som det uppstår behov av extra kalium - t.ex under hård distansritt. <br /> <br /> Den praktiska slutsatsen blir därför att vi bör tillsätta salt i dagsransonen till hästar, och att mängderna stiger relativt mycket när träningsintensiteten ökar, speciellt under sommarhalvåret.&nbsp; <br /> <br /> Till hästar i träning är <strong>det inte tillräckligt</strong> att hänga upp en saltsten i boxen. De allra flesta hästar kommer inte att äta nog av saltstenen. Det bästa är att ge löst salt direkt i krubban, gärna tillsammans med kraftfodret. Till avelston och unghästar som går på bete räcker det med att sörja för att de alltid har tillgång till saltsten.</p>\r\n<p>För att kontrollera att dina hästar får nog med elektrolyter (salt) kan du använda foderstatsprogrammet PC-Horse. När du har lagt in hästen i programmet och väljer foder till dagsgivan ska du bara lägga till salt. Alla övriga foder bidrar med Na och CI. Vänta därför med att bestämma saltmängden tills du bestämt övriga fodermängder. Klicka därefter på saltmängden och reglera mängden med pilarna tills staplen för Natrium blir grön. Då har du perfekt balans mellan saltbehov och salttillförsel.</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig3.jpg\" height=\"298\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>&nbsp;PC-Horse har en särskild betesfunktion. När Du definierat hästen och dess egenskaper och väljer betesgräs i foderlistan så kan du klicka på en särskild knapp \"Hästen går på bete\". Du behöver då bara fylla i hur många timmar om dygnet hästen går på bete och ange hur mycket gräs det verkar finnas på betet. Programmet räknar ut resten - dvs hur mycket hästen antas äta av betet.</p>\r\n<p>Utifrån varje hästs individuella behov visar programmet om den för för mycket näring eller om det krävs stödfodring.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hur har Du nytta av PC-Horse i samband med detta?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse är ett av världens mest kvalificerade hjälpmedel för utfodring av hästar. Du kan följa och hålla ordning på alla sorters hästar (ras, kön, vikt, hull, ålder, träningsintensitet, utegång, mm) och utfodra dem med färdig-att-använda-analyser på marknadens ledande foder samt kombinera dessa med dina egna foderanalyser (eurofins analyser kan läsas in direkt).</p>\r\n<p>Behoven för varje häst beräknas individuellt och när du ser en individ som avviker från det önskvärt normala i vikt eller beteende så kan du snabbt korrigera den hästens foderstat för att inte hamna i problem.</p>\r\n<p><strong>Några länkar:</strong></p>\r\n<p><strong><a href=\"index.php/sv/manual/demos\"><strong>Se en film om hur PC-Horse fungerar </strong></a></strong></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/manual/feed-lists/importfeedanalysis\"><strong>Hur Du läser in din grovfoderanalys direkt i programmet</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/news\"><strong>Se vilka foder som ingår i programmets ready-to-go foderlista (Garantifoderlistan)</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\"><strong>Tidigare månadsartiklar hittar du här</strong></a></p>\r\n<p><em><strong> <a href=\"mailto:feedback@pc-horse.com\">Ge oss gärna ämnesförslag till kommande månadsartiklar</a></strong></em></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp; <span><span class=\"article_separator\"><br /></span></span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,81,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-07-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,3,'bete, salt i hästerns dagsgiva, hästar och salt','Sommaren har varit och fortsätter vara, rekordvarm och torr, vilket betyder att hästarna nu behöver mer salt på grund av värmen. Saltbehovet ökar i särskild grad hos hästar som tränas och svettas mycket.\r\n\r\nVattnet i kroppen, som utgör 60-70% av kroppsvikten, innehåller cirka 10 gram upplösta salter per liter. Att ge endast rent vatten räcker inte, salter är helt nödvändiga som bidrag till kroppsvätskefunktionerna.\r\nNär salter är upplösta i blod och cellvätska kallas de för joner eller elektrolyter. De bidrar till att reglera vattenintaget och vätskebalansen. För lite vätska i kroppen leder snabbt till nedsatt prestationsförmåga.\r\nDe viktigaste elektrolyterna i kroppen är natrium (Na), kalium (K) och klor (Cl). Salterna måste tillföras genom fodret. Förutom salter (eller mineraler) som finns naturligt i växtmaterial, måste man i många fall tillföra extra mängder. Detta görs genom kraftfoder, mineralblandningar och extra tillskott av salt. Vanligt koksalt har den kemiska beteckningen NaCl och består således av natrium och klor. Det vill säga att vi genom att tillföra salt täcker upp två av de tre viktigaste elektrolyterna i hästens behov.',1,594,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3246,3324,'September 2014 - Hvilken kvalitet af grovfoder skal vi købe til hestene?','sept20148941','<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 14pt; line-height: 107%;\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em><em>Denne artikel er skrevet af førsteamanuensis Dr. Dag Austbø ved <span style=\"font-size: x-small;\" size=\"2\"><span style=\"font-family: Arial;\" face=\"Arial\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><i>Norges miljø- og biovitenskaplige universitet</i></span></span></span>. Dr Dag Austbø og professor Knut Hove er to af nøglepersonerne bag udviklingen af PC-Horse. Deres videnskabelige arbejde og internationale netværk sikrer at programmets faktaoplysninger og beregningsmodeller står på sikkert videnskapeæigt grundlag.</em></em></span></em></span></span><b><span style=\"font-size: 14pt; line-height: 107%;\"></span></b></p>\r\n<hr />\r\n<p><span>Når vi skal købe grovfoder er det vigtigt at købe en kvalitet som passer til de heste som er på ejendommen. Ponyer og heste som let bliver for fede bør få grovfoder med lavere energindhold end ungheste, avlshopper og heste i træning. Hvis vi vælger hø eller wrap betyder det mindre så længe næringsindhold og hygiejnisk kvalitet er tilfredsstillende. <br /></span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><span>I rationer til heste bør der være minst 1,5 kg grovfodertørstof pr 100 kg hest. Dette er vigtigt for normal funktion af tarmsystemet og for at hesten skal få nok tyggetid til at føle sig mæt og tilfreds. For heste som let bliver for fede må vi vælge et grovfoder med lavere energindhold således, at de kan få tilstrækkeligt at æde uden at blive for fede. For heste i træning er det modsat. Disse bør få tilstrækkeligt med grovfoder i rationen og det skal være grovfoder med et højere energiindhold. Dette medfører at vi kan reducere mængden af kraftfoder i rationen, hvilket er noget som kan have positiv effekt på sundhed og trivsel, noget som i mange tilfælde også fører til bedere præstationer. </span></p>\r\n<p><span><img alt=\"hay vs ensilage\" src=\"images-joomla/stories/seasons/hay_vs_ensilage.jpg\" height=\"428\" width=\"550\" /></span></p>\r\n<p><span>I dag anvendes både hø og forskellige typer af wrap til hestene. Vi skal da huske at tage i betragtning , at hø er ganske tørt, mens wrap kan variere meget i hvor fugtig den er. Normalt indeholder hø ca 15% vand og 85% tørt materiale. Vi siger da at høet har 85% tørstof (TS). Wrap til heste indeholder oftest mellem 40% og 25% vand. Det betyder at tørstofindholdet er mellem 60% og 75%. </span></p>\r\n<p><span>Når vi skal sammenligne næringsindhold i forskellige partier af høy eller wrap må vi altid sammenligne næringsindholdet pr kg tørstof, <b>ikke</b> pr kg foder. </span></p>\r\n<p><span>Når vi skal beregne hvad som er en passende mængde grovfoder i rationerne til heste må vi også regne med mængde i kg tørstoff, <b>ikke</b> i kg foder. En hest som får 7 kg hø daglig får mere grovfoder end en hest som får 7 kg wrap. Hvor stor forskellen er afhænger af hvor fugtig wrapen er (TS%).</span></p>\r\n<p><span> Hvis vi antager at høet har 85% TS og wrappen har 60% TS vil dette svare til at 7 kg hø giver 7x0,85=5,95 kg tørstof. Tilsvarende vil 7 kg wrap med 60% TS give 7x0,60=4,2 kg tørstof. Fra eksempelet ses at hesten som fik wrap med 60% TS måtte få ca 10 kg wrap for at mængden af grovfodertørstof i rationen skulle tilsvare rationen med 7 kg hø.</span></p>\r\n<p><span>Hvis vi har analyser af grovfoder som vi skal indkøbe må vi alltid vurdere næringsindholdet pr kg tørstof. Dermed kan vi sammenligne hø og forskellige kvaliteter wrap ud fra næringsindholdet. Vi kan dermed også give anbefalinger om hvilken kvalitet grovfoder som egner sig bedst til forskellige typer heste. </span></p>\r\n<p><b><span>Ponyer og heste med kun lidt aktivitet og som let bliver for fede</span></b><span>: Her passer et grovfoder med maks 0,45 foderenheder til hest og helst ikke over 70 gram fordøjelig råprotein pr kg TS. Med en sådan kvalitet vil vi kunne give hesten en god mængde grovfoder uden at den bliver for fed. </span></p>\r\n<p><b><span>Ponyer og heste på vedligehold eller bare lidt motion</span></b><span>: Her passer et grovfoder med 0,44 – 0,5 foderenheder til hest og helst ikke mere end 90 gram fordøjelig råprotein pr kg TS. </span></p>\r\n<p><b><span>Ponyer og heste i let til middel træning</span></b><span>: Her passer et grovfoder med 0,5 – 0,63 foderenheder til hest og helst ikke mere end 115 gram fordøjelig råprotein pr kg TS.</span></p>\r\n<p><b><span>Ponyer og heste i hård træning: </span></b><span>Her passer et grovfoder med mindst 0,63 foderenheder til hest ( og helst ikke mere end 130 gram fordøjelig råprotein pr kg TS. Heste i hård træning har et højt energibehov. Med denne kvalitet af grovfoder i passende mængder (mindst 1,5 kg TS per 100 kg kropsvægt) vil hestene få dækket en betydelig del af deres energibehov fra grovfoderet og vi kan begrænse mængderne af kraftfoder.</span></p>\r\n<p><b><span>Ungheste og avlshopper</span></b><span>: Her passer et grovfoder med mindst 0,58 foder enheder til hest og mere end 85 gram fordøjelig råprotein pr kg TS. Særlig til ungheste og højdrægtige hopper er det vigtigt at sikre at indholdet af fordøjeligt råprotein ikke er for lavt.</span></p>\r\n<p><span>I Norge og Sverige tilbyder Eurofins analyseresultater af grovfoder både som en pdf-fil som kan skrives ud og som en datalesbar xml-fil. Den datalesbare xml-filen kan automatisk indlæses i PC-Horse programmet således at du kan bruge aktuelle analyseværdier for dit grovfôret når du udregner foderplaner til dine heste. Dette er væsentlig for at sikre den bedst mulige fodring af alle typer af heste. </span></p>\r\n<p><span>Vi arbejder for at få tilsvarende aftaler med laboratorier som analyserer grovfoder i Danmark.</span></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hvordan har Du gavn af PC-Horse i forbindelse med dette?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse er et af verdens mest kvalificerede hjælpemidler til fodringplanlægning for heste. Du kan følge og holde orden på hestene (race, køn, vægt, huld, alder, træningsintensitet, udegang, mm) og fodre dem med færdig foder –fra foderfirmaer samt kombinere disse med dine egne foderanalyser (eurofins analyser kan lægges ind direkte, dog ikke i DK endnu).</p>\r\n<p>Behovet for hver hest beregnes individuelt og hvis du har en hest som afviger fra det normale i vægt eller aktivitet så kan du hurtigt korrigere denne hests foderplan for at få fodringen til at passe.</p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" lang=\"da\"><a href=\"administrator/index.php/da/manual/demos\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Se en</span> <span class=\"hps\">video om brug af</span> <span class=\"hps\">PC Horse</span></span></a><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span> </span></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><a href=\"administrator/index.php/da/manual/feed-lists/importfeedanalysis\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Hvordan</span> <span class=\"hps\">du lægger</span> <span class=\"hps\">dit</span> <span class=\"hps\">foder</span> <span class=\"hps\">analyse</span> <span class=\"hps\">direkte i programmet</span></span></a></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><a href=\"administrator/index.php/da/news\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Se, hvad</span> <span class=\"hps\">foder</span> <span class=\"hps\">er inkluderet</span> <span class=\"hps\">i programmets</span> Danmarks<span class=\"hps\">liste</span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps atn\"></span><span class=\"hps\"></span><span class=\"hps\"></span></span></a></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><a href=\"administrator/index.php/da/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Foregående måned</span>s<span class=\"hps\">artikler</span> <span class=\"hps\">kan findes her</span></span></a></strong></span></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><br alt=\"juni-fig3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig3.jpg\" height=\"298\" width=\"550\" /></p>','',1,81,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-08-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,4,'grovfoder, grovfoder till heste, grovfoderrationer','I rationer til heste bør der være minst 1,5 kg grovfodertørstof pr 100 kg hest. Dette er vigtigt for normal funktion af tarmsystemet og for at hesten skal få nok tyggetid til at føle sig mæt og tilfreds. For heste som let bliver for fede må vi vælge et grovfoder med lavere energindhold således, at de kan få tilstrækkeligt at æde uden at blive for fede. For heste i træning er det modsat. Disse bør få tilstrækkeligt med grovfoder i rationen og det skal være grovfoder med et højere energiindhold. Dette medfører at vi kan reducere mængden af kraftfoder i rationen, hvilket er noget som kan have positiv effekt på sundhed og trivsel, noget som i mange tilfælde også fører til bedere præstationer.',1,334,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3247,3325,'September 2014 - Hvilken kvalitet af grovfoder skal vi købe til hestene?','sept201459188','<p><span>Når vi skal købe grovfoder er det vigtigt at købe en kvalitet som passer til de heste som er på ejendommen. Ponyer og heste som let bliver for fede bør få grovfoder med lavere energindhold end ungheste, avlshopper og heste i træning. Hvis vi vælger hø eller wrap betyder det mindre så længe næringsindhold og hygiejnisk kvalitet er tilfredsstillende. <br /></span></p>\r\n<p><span>I rationer til heste bør der være minst 1,5 kg grovfodertørstof pr 100 kg hest. Dette er vigtigt for normal funktion af tarmsystemet og for at hesten skal få nok tyggetid til at føle sig mæt og tilfreds. For heste som let bliver for fede må vi vælge et grovfoder med lavere energindhold således, at de kan få tilstrækkeligt at æde uden at blive for fede. For heste i træning er det modsat. Disse bør få tilstrækkeligt med grovfoder i rationen og det skal være grovfoder med et højere energiindhold. Dette medfører at vi kan reducere mængden af kraftfoder i rationen, hvilket er noget som kan have positiv effekt på sundhed og trivsel, noget som i mange tilfælde også fører til bedere præstationer. </span></p>\r\n<p><span><img src=\"images-joomla/stories/seasons/hay_vs_ensilage.jpg\" alt=\"hay vs ensilage\" width=\"550\" height=\"428\" /></span></p>\r\n<p><span>I dag anvendes både hø og forskellige typer af wrap til hestene. Vi skal da huske at tage i betragtning , at hø er ganske tørt, mens wrap kan variere meget i hvor fugtig den er. Normalt indeholder hø ca 15% vand og 85% tørt materiale. Vi siger da at høet har 85% tørstof (TS). Wrap til heste indeholder oftest mellem 40% og 25% vand. Det betyder at tørstofindholdet er mellem 60% og 75%. </span></p>\r\n<p><span>Når vi skal sammenligne næringsindhold i forskellige partier af høy eller wrap må vi altid sammenligne næringsindholdet pr kg tørstof, <strong>ikke</strong> pr kg foder. </span></p>\r\n<p><span>Når vi skal beregne hvad som er en passende mængde grovfoder i rationerne til heste må vi også regne med mængde i kg tørstoff, <strong>ikke</strong> i kg foder. En hest som får 7 kg hø daglig får mere grovfoder end en hest som får 7 kg wrap. Hvor stor forskellen er afhænger af hvor fugtig wrapen er (TS%).</span></p>\r\n<p><span> Hvis vi antager at høet har 85% TS og wrappen har 60% TS vil dette svare til at 7 kg hø giver 7x0,85=5,95 kg tørstof. Tilsvarende vil 7 kg wrap med 60% TS give 7x0,60=4,2 kg tørstof. Fra eksempelet ses at hesten som fik wrap med 60% TS måtte få ca 10 kg wrap for at mængden af grovfodertørstof i rationen skulle tilsvare rationen med 7 kg hø.</span></p>\r\n<p><span>Hvis vi har analyser af grovfoder som vi skal indkøbe må vi alltid vurdere næringsindholdet pr kg tørstof. Dermed kan vi sammenligne hø og forskellige kvaliteter wrap ud fra næringsindholdet. Vi kan dermed også give anbefalinger om hvilken kvalitet grovfoder som egner sig bedst til forskellige typer heste. </span></p>\r\n<p><strong><span>Ponyer og heste med kun lidt aktivitet og som let bliver for fede</span></strong><span>: Her passer et grovfoder med maks 0,45 foderenheder til hest og helst ikke over 70 gram fordøjelig råprotein pr kg TS. Med en sådan kvalitet vil vi kunne give hesten en god mængde grovfoder uden at den bliver for fed. </span></p>\r\n<p><strong><span>Ponyer og heste på vedligehold eller bare lidt motion</span></strong><span>: Her passer et grovfoder med 0,44 – 0,5 foderenheder til hest og helst ikke mere end 90 gram fordøjelig råprotein pr kg TS. </span></p>\r\n<p><strong><span>Ponyer og heste i let til middel træning</span></strong><span>: Her passer et grovfoder med 0,5 – 0,63 foderenheder til hest og helst ikke mere end 115 gram fordøjelig råprotein pr kg TS.</span></p>\r\n<p><strong><span>Ponyer og heste i hård træning: </span></strong><span>Her passer et grovfoder med mindst 0,63 foderenheder til hest ( og helst ikke mere end 130 gram fordøjelig råprotein pr kg TS. Heste i hård træning har et højt energibehov. Med denne kvalitet af grovfoder i passende mængder (mindst 1,5 kg TS per 100 kg kropsvægt) vil hestene få dækket en betydelig del af deres energibehov fra grovfoderet og vi kan begrænse mængderne af kraftfoder.</span></p>\r\n<p><strong><span>Ungheste og avlshopper</span></strong><span>: Her passer et grovfoder med mindst 0,58 foder enheder til hest og mere end 85 gram fordøjelig råprotein pr kg TS. Særlig til ungheste og højdrægtige hopper er det vigtigt at sikre at indholdet af fordøjeligt råprotein ikke er for lavt.</span></p>\r\n<p><span>I Norge og Sverige tilbyder Eurofins analyseresultater af grovfoder både som en pdf-fil som kan skrives ud og som en datalesbar xml-fil. Den datalesbare xml-filen kan automatisk indlæses i PC-Horse programmet således at du kan bruge aktuelle analyseværdier for dit grovfôret når du udregner foderplaner til dine heste. Dette er væsentlig for at sikre den bedst mulige fodring af alle typer af heste. </span></p>\r\n<p><span>Vi arbejder for at få tilsvarende aftaler med laboratorier som analyserer grovfoder i Danmark.</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,81,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-08-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,4,'','',1,334,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3248,3326,'September 2014 - What quality roughage should we buy for our horses?','sept201472070','<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em>The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences institution. Dr. Dag Austbø and Dr. Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the continued development of PC-Horse and to secure that our calculations are based on established scientific data.</em></span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt;\">When we buy roughage it is important to purchase a quality that suits the particular horses we have. Ponies and horses that tend to get fat should be fed forage with a lower energy content than that for young horses, broodmares and horses in training. Whether we choose hay or haylage is of major concern, but nutrient content and hygienic quality will always be crucial.</span></em></p>\r\n<p>In rations for horses there should be at least 1.5 kg forage dry matter per 100 kg body weight. This is important both for maintaining normal digestive functions and for the horse\'s well-being. Unless it has enough chewing-time, the horse will not feel satiated and happy.<br />Select forage with an energy content in the lower range for horses that tend to get fat. Such forages will give them enough chewing time without creating a too high energy intake. Horses in training, on the other hand, should preferably have roughages with a higher energy content. By feeding the best roughages to trained horses, we can cover more of the requirements from the roughage, and limit the overall amount of concentrate in the ration. When energy requirements are high, this can have a positive effect on health and well-being and also, in some cases, lead to better performance.<br /><br /><img alt=\"hay vs ensilage\" src=\"images-joomla/stories/seasons/hay_vs_ensilage.jpg\" height=\"428\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Hay is dry (about 15% water and 85% dry matter, DM), while haylages for horses may vary widely in water content (dry matter between 60% and 75% is common). Since it is the dry matter and not the water which contains the energy and the nutrients, we must always compare the nutrient content of different batches of haylage per kg dry matter, not per kg of the feed. In the same way, all assessment of what will be an appropriate amount of roughage for a horse should be done on a dry matter basis, and not as kg of roughage feeds with varying water content.</p>\r\n<p><strong>A practical example</strong><br />From the discussion above it should be obvious that a horse getting 7 kg of hay will get more forage dry matter than a horse fed 7 kg of haylage. The difference depends on how moist the haylage is (DM%). Let us assume that the hay has 85% and the haylage 60% DM:</p>\r\n<p>7 kg hay equals 7 x 0,85 = 5.95 kg dry matter.<br />7 kg of the haylage equals 7 x 0,60 = 4.2 kg dry matter.</p>\r\n<p>The example shows that the horse that was fed 7 kg hay got almost 2 kg dry matter more than the horse that was fed 7 kg haylage. This also means that the horse receiving haylage with 60% DM had to be fed about 10 kg haylage for the amount of roughage dry matter in the ration to be equal to a ration with 7 kg hay!</p>\r\n<p><strong>Be sure to buy roughage that is analyzed</strong><br />A roughage analysis is very helpful when you are deciding how to feed your horses. As shown above, it is also vital to consider the nutritional content on a per kilogram dry matter basis. Otherwise you can pay for expensive water with no nutritional value!<br />When you get the calculations right, either hay or haylage will make great rations for your animals. Below are some general recommendations on what quality of roughage is best suited for the different types of horse.</p>\r\n<p><strong>Recommendations:<br /><br />Ponies and horses on low activity levels, with a known tendency to grow fat:</strong> A suitable roughage will have maximum 8.3 MJ of digestible energy and preferably not more than 112 grams crude protein per kg DM. With such quality, we can give the horse a fair amount of roughage without expecting it to grow obese.</p>\r\n<p><strong>Ponies and horses at maintenance or on light exercise levels:</strong> A roughage quality of 8.4 to 9.4 MJ and preferably not more than 133 g crude protein per kg DM is suitable.</p>\r\n<p><strong>Ponies and horses on light to moderate exercise levels:</strong> A roughage quality with 9.5 to 11.7 MJ and preferably not more than 158 grams of crude protein per kg DM.</p>\r\n<p><strong>Ponies and horses in hard training:</strong> Horses in hard training have a high demand for energy. A roughage quality with at least 12.0 MJ of digestible energy and preferably not more than 175 grams of crude protein per kg DM is suitable. With appropriate amounts (at least 1.5 kg DM per 100 kg body weight!) horses will receive a significant proportion of their energy requirement from roughage and we can use PC-Horse to calculate the amounts of concentrate necessary to make a balanced ration.</p>\r\n<p><strong>Young horses and broodmares:</strong> A suitable roughage will have at least 10.7 MJ and more than 128 grams of crude protein per kg DM. For young horses and mares in late gestation it is especially important to ensure that the content of crude protein is not too low.</p>\r\n<p><strong>Getting a feed analysis into PC-Horse</strong><br />In Norway and Sweden, the Eurofins now offers the results of forage analysis both as a pdf-file that can be printed, and as a computer readable xml-file. The computer readable file can be imported automatically into the PC-Horse program, which means that you can use the analyzed nutrient values of your roughage when formulating rations for your own horses.<br />We hope very soon to have a similar arrangement with laboratories that analyze roughage in the UK and Ireland.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>What does this mean in practice?</strong><br />Daily intake of roughage varies based on feed quality, production classes, individual appetite and each individual\'s place in the herd hierarchy. This means that we must observe horses in a herd closely and make corrections to the feed offered each individual at night-time or early morning to avoid some individuals growing too fat or too thin.</p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/manual/demos\"><strong><strong>Watch a video on using PC-Horse</strong></strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/news/new-feedlist\"><strong>See what feeds are included in the program´s ready-to-go feed list</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/articles/topic-of-the-month/other-topics\"><strong>Previous month articles can be found here</strong></a></p>\r\n<p><em><strong>Give us topic suggestions for future monthly articles</strong></em></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />','',1,81,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-08-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,4,'forage dry matter','In rations for horses there should be at least 1.5 kg forage dry matter per 100 kg body weight. This is important for the normal functioning of the intestinal system and for the horse to get enough chewing-time to feel satiated and happy. For horses that tend to get fat, we must select forage with lower energy content so they can eat enough without growing fat. For horses in training it is the opposite. They should get enough roughage in the ration but it should also have a higher energy content. This means that we can reduce the overall amount of concentrate in the ration which in turn can have a positive effect on health and well-being and, in many cases, lead to better performance.',1,334,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3249,3327,'September 2014 -Hvilken kvalitet grovfôr skal vi kjøpe til hestene?','sept201493338','<p><b><span style=\"font-size: 14pt; line-height: 107%;\"></span></b></p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 14pt; line-height: 107%;\"><em><span style=\"font-size: 10pt;\">Artikkelen er skrevet av Dr. Dag Austbø ved Norges miljø- og biovitenskaplige universitet. Dr. Austbø og Dr. Knut Hove er to av nøkkelpersonene bak utviklingen av PC-Horse. Deres faglige arbeid og internasjonale nettverk bidrar til at programmets innhold &nbsp;og beregningsmodeller bygger på etablerte vitenskaplige data.</span><hr /></em></span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><span>Når vi skal kjøpe grovfôr er det viktig å kjøpe en kvalitet som passer til de hestene vi har. Ponnier og hester som lett blir feite bør få grovfôr med lavere energiinnhold enn unghester, avlshopper og hester i trening. Om vi velger høy eller ensilasje betyr mindre så lenge næringsinnhold og hygienisk kvalitet er tilfredsstillende.</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;I rasjonen til hester bør det være minst 1,5 kg grovfôrtørrstoff per 100 kg hest. Dette er viktig for normal funksjon av tarmsystemet og for at hesten skal få nok tyggetid til å føle seg mett og tilfreds. For hester som lett blir feite må vi da velge grovfôr med lavere energiinnhold slik at de kan få nok å spise uten å bli feite. For hester i trening er det motsatt. De bør få nok grovfôr i rasjonen og det skal være grovfôr med høyere energiinnhold. Dette medfører at vi kan redusere mengden kraftfôr i rasjonen, noe som kan ha positiv effekt på helse og trivsel, noe som i mange tilfeller også fører til bedre prestasjoner. </span></p>\r\n<p><span><img alt=\"hay vs ensilage\" src=\"images-joomla/stories/seasons/hay_vs_ensilage.jpg\" height=\"428\" width=\"550\" /></span></p>\r\n<p><span>I dag brukes både høy og ulike typer ensilasje til hestene. Vi må da ta i betraktning at høy er ganske tørt, mens ensilasjen kan ha variere mye i hvor fuktig den er. Vanligvis inneholder høy ca 15% vann og 85% tørt materiale. Vi sier da at høyet har 85% tørrstoff (TS). Ensilasje til hest inneholder oftest mellom 40% og 25% vann. Det betyr at tørrstoff er mellom 60% og 75%. </span></p>\r\n<p><span>Når vi skal sammenligne næringsinnhold i ulike partier av høy eller ensilasje må vi alltid sammenligne næringsinnholdet per kg tørrstoff, <b>ikke</b> per kg fôr. </span></p>\r\n<p><span>Når vi skal beregne hva som er en passende mengde grovfôr i rasjonene til hester må vi også regne mengde i kg tørrstoff, <b>ikke</b> i kg fôr. En hest som får 7 kg høy daglig får mer grovfôr enn en hest som får 7 kg ensilasje. Hvor stor forskjellen er avhenger av hvor fuktig ensilasjen er (TS%). Dersom vi antar at høyet har 85% TS og ensilasjen har 60% TS vil dette tilsvare at 7 kg høy gir 7x0,85=5,95 kg tørrstoff. Tilsvarende vil 7 kg ensilasje med 60% TS gi 7x0,60=4,2 kg tørrstoff. Eksempelet viser at hesten som fikk 7 kg høy fikk nesten 2 kg mer tørrstoff en hesten som fikk 7 kg ensilasje. Når vi bruker ensilasje er det derfor viktig å kjenne tørrstoffinnholdet slik at vi kan beregne mengden hesten skal få i kg tørrstoff. Fra eksempelet over vil dette si at hesten som fikk ensilasje med 60% TS måtte få ca 10 kg ensilasje for at mengden grovfôrtørrstoff i rasjonen skulle tilsvare rasjonen med 7 kg høy.</span></p>\r\n<p><span>Dersom vi har analyser av grovfôr vi skal kjøpe må vi alltid vurdere næringsinnholdet per kg tørrstoff. Dermed kan vi sammenligne høy og ulike kvaliteter ensilasje ut fra næringsinnhold. Vi kan dermed også gi anbefalinger om hvilken kvalitet grovfôr som egner seg best til ulike typer hester. Om grovfôret er høy eller ensilasje betyr da lite. </span></p>\r\n<p><b><span>Ponnier og hester med liten aktivitet og som lett blir for feite</span></b><span>: Her passer et grovfôr med maks 0,45 fôrenheter til hest (H5) og helst ikke over 70 gram fordøyelig råprotein per kg TS. Med en slik kvalitet vil vi kunne gi hesten en god mengde grovfôr uten at den blir for feit. </span></p>\r\n<p><b><span>Ponnier og hester på vedlikehold eller bare lett mosjon</span></b><span>: Her passer et grovfôr med 0,44 – 0,5 fôrenheter til hest (H4) og helst ikke mer enn 90 gram fordøyelig råprotein per kg TS. </span></p>\r\n<p><b><span>Ponnier og hester i lett til middels trening</span></b><span>: Her passer et grovfôr med 0,5 – 0,63 fôrenheter til hest (H3 eller H2) og helst ikke mer enn 115 gram fordøyelig råprotein per kg TS.</span></p>\r\n<p><b><span>Ponnier og hester i hard trening: </span></b><span>Her passer et grovfôr med minst 0,63 fôrenheter til hest (H1) og helst ikke mer enn 130 gram fordøyelig råprotein per kg TS. Hester i hard trening har et høyt energibehov. Med denne kvaliteten grovfôr i passende mengde (minst 1,5 kg TS per 100 kg kroppsvekt) vil hestene få dekket en betydelig del av sitt energibehov fra grovfôret og vi kan begrense mengdene kraftfôr.</span></p>\r\n<p><b><span>Unghester og avlshopper</span></b><span>: Her passer et grovfôr med minst 0,58 fôrenheter til hest (H2 eller H1) og mer enn 85 gram fordøyelig råprotein per kg TS. Særlig til unghestene og høgdrektige hopper er det viktig å sikre at innholdet av fordøyelig råprotein ikke er for lavt.</span></p>\r\n<p><span>I Norge og Sverige tilbyr nå Eurofins analyseresultater av grovfôr både som en pdf-fil som kan skrives ut og som en datalesbar xml-fil. Den datalesbare xml-filen kan leses automatisk inn i PC-Horse programmet slik at du kan bruke akuelle analyseverdier for grovfôret du bruker når du setter opp fôrplaner til hestene dine. Dette er vesentlig for å sikre en best mulig fôring av alle typer hester. </span></p>\r\n<p><span>Dersom du har PC-Horse programmet, husk når du kjøper grovfôr å be produsenten om å få sendt (E-post) grovfôranalysen for det fôret du har kjøpt også som datalesbar xml-fil.</span></p>\r\n<p><b></b></p>\r\n<hr />\r\n<p><b>Hvor stor nytte av PC-Horse har du i samband med dette?</b></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><span>PC-Horse er et av verdens mest kvalifiserte hjelpemiddel for fôring av hester. Du kan følge med og holde orden på alle typer hester (rase, kjønn, vekt, hold, alder, treningsintensitet, utegang, mm) og fôre dem etter ferdig-til-bruk-analyser på markedets ledende hestefôr, samt kombinere disse med dine egne fôranalyser (Eurofins sine analyser kan leses inn i programmet automatisk). Næringsbehovet for hver enkelt hest beregnes individuelt. Dersom du ser en hest som avviker fra det normale eller ønskelige i vekt, utvikling eller adferd så kan du raskt korrigere hestens fôrplan for å rette på problemet.</span></p>\r\n<p><strong>Noen lenker:</strong><br /> <br /><a href=\"index.php/nb/manual/demos\">Se en film om hvordan PC-Horse fungerer</a> &nbsp;</p>\r\n<p><a href=\"index.php/nb/manual/feed-lists/importfeedanalysis\">Hvordan du leser inn din grovfôranalyse automatisk i programmet</a> <br /> <br /> <a href=\"index.php/nb/news\">Se hvilke fôr som inngår i programmets ready-to-go fôrliste (Garantifôrlisten)</a> <br /> <br /> <a href=\"index.php/nb/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\">Tidligere månedsartikler finner du her </a><br /> <br /><strong> <i>Gi oss gjerne forslag til emner for kommende månedsartikler </i></strong></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p><span class=\"article_separator\">&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>','',1,81,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-08-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,4,'grovfor, grovfôr, eurofins, analyse','I rasjonen til hester bør det være minst 1,5 kg grovfôrtørrstoff per 100 kg hest. Dette er viktig for normal funksjon av tarmsystemet og for at hesten skal få nok tyggetid til å føle seg mett og tilfreds. For hester som lett blir feite må vi da velge grovfôr med lavere energiinnhold slik at de kan få nok å spise uten å bli feite. For hester i trening er det motsatt. De bør få nok grovfôr i rasjonen og det skal være grovfôr med høyere energiinnhold. Dette medfører at vi kan redusere mengden kraftfôr i rasjonen, noe som kan ha positiv effekt på helse og trivsel, noe som i mange tilfeller også fører til bedre prestasjoner.',1,334,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3250,3328,'September 2014 - Hvilken kvalitet af grovfoder skal vi købe til hestene?','sept201484954','<p><span>Når vi skal købe grovfoder er det vigtigt at købe en kvalitet som passer til de heste som er på ejendommen. Ponyer og heste som let bliver for fede bør få grovfoder med lavere energindhold end ungheste, avlshopper og heste i træning. Hvis vi vælger hø eller wrap betyder det mindre så længe næringsindhold og hygiejnisk kvalitet er tilfredsstillende. <br /></span></p>\r\n<p><span>I rationer til heste bør der være minst 1,5 kg grovfodertørstof pr 100 kg hest. Dette er vigtigt for normal funktion af tarmsystemet og for at hesten skal få nok tyggetid til at føle sig mæt og tilfreds. For heste som let bliver for fede må vi vælge et grovfoder med lavere energindhold således, at de kan få tilstrækkeligt at æde uden at blive for fede. For heste i træning er det modsat. Disse bør få tilstrækkeligt med grovfoder i rationen og det skal være grovfoder med et højere energiindhold. Dette medfører at vi kan reducere mængden af kraftfoder i rationen, hvilket er noget som kan have positiv effekt på sundhed og trivsel, noget som i mange tilfælde også fører til bedere præstationer. </span></p>\r\n<p><span><img src=\"images-joomla/stories/seasons/hay_vs_ensilage.jpg\" alt=\"hay vs ensilage\" width=\"550\" height=\"428\" /></span></p>\r\n<p><span>I dag anvendes både hø og forskellige typer af wrap til hestene. Vi skal da huske at tage i betragtning , at hø er ganske tørt, mens wrap kan variere meget i hvor fugtig den er. Normalt indeholder hø ca 15% vand og 85% tørt materiale. Vi siger da at høet har 85% tørstof (TS). Wrap til heste indeholder oftest mellem 40% og 25% vand. Det betyder at tørstofindholdet er mellem 60% og 75%. </span></p>\r\n<p><span>Når vi skal sammenligne næringsindhold i forskellige partier af høy eller wrap må vi altid sammenligne næringsindholdet pr kg tørstof, <strong>ikke</strong> pr kg foder. </span></p>\r\n<p><span>Når vi skal beregne hvad som er en passende mængde grovfoder i rationerne til heste må vi også regne med mængde i kg tørstoff, <strong>ikke</strong> i kg foder. En hest som får 7 kg hø daglig får mere grovfoder end en hest som får 7 kg wrap. Hvor stor forskellen er afhænger af hvor fugtig wrapen er (TS%).</span></p>\r\n<p><span> Hvis vi antager at høet har 85% TS og wrappen har 60% TS vil dette svare til at 7 kg hø giver 7x0,85=5,95 kg tørstof. Tilsvarende vil 7 kg wrap med 60% TS give 7x0,60=4,2 kg tørstof. Fra eksempelet ses at hesten som fik wrap med 60% TS måtte få ca 10 kg wrap for at mængden af grovfodertørstof i rationen skulle tilsvare rationen med 7 kg hø.</span></p>\r\n<p><span>Hvis vi har analyser af grovfoder som vi skal indkøbe må vi alltid vurdere næringsindholdet pr kg tørstof. Dermed kan vi sammenligne hø og forskellige kvaliteter wrap ud fra næringsindholdet. Vi kan dermed også give anbefalinger om hvilken kvalitet grovfoder som egner sig bedst til forskellige typer heste. </span></p>\r\n<p><strong><span>Ponyer og heste med kun lidt aktivitet og som let bliver for fede</span></strong><span>: Her passer et grovfoder med maks 0,45 foderenheder til hest og helst ikke over 70 gram fordøjelig råprotein pr kg TS. Med en sådan kvalitet vil vi kunne give hesten en god mængde grovfoder uden at den bliver for fed. </span></p>\r\n<p><strong><span>Ponyer og heste på vedligehold eller bare lidt motion</span></strong><span>: Her passer et grovfoder med 0,44 – 0,5 foderenheder til hest og helst ikke mere end 90 gram fordøjelig råprotein pr kg TS. </span></p>\r\n<p><strong><span>Ponyer og heste i let til middel træning</span></strong><span>: Her passer et grovfoder med 0,5 – 0,63 foderenheder til hest og helst ikke mere end 115 gram fordøjelig råprotein pr kg TS.</span></p>\r\n<p><strong><span>Ponyer og heste i hård træning: </span></strong><span>Her passer et grovfoder med mindst 0,63 foderenheder til hest ( og helst ikke mere end 130 gram fordøjelig råprotein pr kg TS. Heste i hård træning har et højt energibehov. Med denne kvalitet af grovfoder i passende mængder (mindst 1,5 kg TS per 100 kg kropsvægt) vil hestene få dækket en betydelig del af deres energibehov fra grovfoderet og vi kan begrænse mængderne af kraftfoder.</span></p>\r\n<p><strong><span>Ungheste og avlshopper</span></strong><span>: Her passer et grovfoder med mindst 0,58 foder enheder til hest og mere end 85 gram fordøjelig råprotein pr kg TS. Særlig til ungheste og højdrægtige hopper er det vigtigt at sikre at indholdet af fordøjeligt råprotein ikke er for lavt.</span></p>\r\n<p><span>I Norge og Sverige tilbyder Eurofins analyseresultater af grovfoder både som en pdf-fil som kan skrives ud og som en datalesbar xml-fil. Den datalesbare xml-filen kan automatisk indlæses i PC-Horse programmet således at du kan bruge aktuelle analyseværdier for dit grovfôret når du udregner foderplaner til dine heste. Dette er væsentlig for at sikre den bedst mulige fodring af alle typer af heste. </span></p>\r\n<p><span>Vi arbejder for at få tilsvarende aftaler med laboratorier som analyserer grovfoder i Danmark.</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,81,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-08-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,4,'','',1,334,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3251,3329,'September 2014 - Vilken grovfoderkvalitet bör man köpa till hästar?','sept201475875','<hr />\r\n<p><span><i>Denna artikel<em> är skriven av försteamanuensen Dr Dag Ausbø vid Universitet for miljø og biovitenskap i Norge. <span style=\"line-height: 115%;\"></span> </em> Dr </i><em><span style=\"line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.<hr /></span></em></span></p>\r\n<p><span>När du ska köpa grovfoder är det naturligtvis viktigt att köpa en kvalitet som passar för just de hästar du har. Ponnier och hästar som lätt blir feta bör ges grovfoder med lägre energiinnehåll än unghästar , avelsston och hästar i träning. Om du väljer hö eller hösilage har mindre betydelse så länge som näringsinnehållet och den hygieniska kvaliteten är tillfredsställande.<br data-mce-bogus=\"1\" /></span></p>\r\n<p><span>Hästens dagsgiva bör innehålla minst 1,5 kg grovfoder per 100 kg kroppsvikt. Detta är viktigt för att normal funktion i tarmsystemet och för att hästen ska få tillräckligt med tuggtid för att känna sig mätt och tillfreds. För hästar som lätt blir feta bör du således välja ett grovfoder med lågt energiinnehåll så att de kan äta tillräckligt mycket utan att bli feta. För hästar som tränas är det tvärtom. De bör ges tillräckligt med grovfoder men det ska vara grovfoder med högre energiinnehåll. Det medför att mängden kraftfoder kan minskas i ransonen, något som kan ha positiv effekt på hälsa och trivsel, något som i många fall även leder till bättre prestationer.<br /></span></p>\r\n<p><span><img alt=\"hay vs ensilage\" src=\"images-joomla/stories/seasons/hay_vs_ensilage.jpg\" height=\"428\" width=\"550\" /></span></p>\r\n<p>Numera används både hö och olika typer av hösilage till hästar. Det är värt att beakta att hö är ganska torrt, medan hösilaget kan variera ganska mycket när det gäller fukthalten. Vanligtvis innehåller hö ca 15% vatten och 85% torrt material. Man säger att höet har 85% torrsubstans (TS). Hösilage till hästar innehåller oftast mellan 40% och 25% vatten. Det betyder att TS-halten är mellan 60% och 75%.</p>\r\n<p><span>När du ska jämföra näringsinnehållet mellan olika partier av hö eller hösilage ska du alltid jämföra näringsvärdet per kg torrsubstans, <strong>inte</strong> per kg foder.<br /></span></p>\r\n<p><span>Och när du ska beräkna vad som är en lämplig mängd grovfoder i dagsgivan för hästar ska du också räkna mängden i kg torrsubstans, <strong>inte</strong> per kg foder. En häst som får 7 kg hö dagligen får mer grovfoder än en häst som ges 7 kg hösilage. Hur stor skillnaden blir avgörs av hur fuktigt hösilaget är (TS%). Om vi antar att höet håller 85% TS och hösilaget 60% TS kommer det att innebära att 7 kg hö ger 7 x 0,85 = 5,95 kg torrsubstans. På motsvarande sätt att räkna kommer 7 kg hösilage med 60% TS ge 7 x 0,60 = 4,2 kg torrsubstans. Exemplet visar att hästen som gavs 7 kg hö fick nästan 2 kg mer torrsubstans än hästen som utfodrades med 7 kg hösilage. När du använder hösilage är det därför viktigt att känna till TS-halten så att du kan beräkna mängden hästen ska ha i torrsubstans. I ovanstående exempel skulle det innebära att häsgten som fick hösilage med 60% TS måste ges ca 10 kg hösilage för att mängden grovfoder ska vara likvärdig med en ranson på 7 kg hö.<br /></span></p>\r\n<p><span>När du har en analys på grovfodret du köpt ska du således värdera näringsinnehållet per kg torrsubstans. Därmed blir det lättare att jämföra olika kvaliteter hösilage med tanke på näringsinnehållet. Och det är lättare att få rekommendationer om vilken grovfoderkvalitet som passar bäst för olika typer av hästar. Om det är hö eller hösilage spelar mindre roll.<br /></span></p>\r\n<p><b><span>Ponnier och hästar med låg aktivitet och som lätt blir feta</span></b><span>: Här passar ett grovfoder med max 6,9 MJ och helst inte högre än 70 gr smältbart råprotein per kg TS. Med en sådan kvaitet kan dun ge hästen än god mängd grovfoder utan att den riskerar att bli för fet.</span></p>\r\n<p><b><span>Ponnier och hästar i underhåll eller enbart lätt motion</span></b><span>: Här passar ett grovfoder med 7,0 – 7,9 MJ och helst inte mer än 90 gram smältbart råprotein per kg TS. </span></p>\r\n<p><b><span>Ponnier och hästar i lätt till medelträning</span></b><span>: Här passar ett grovfoder med 8,0 – 9,9 MJ och helst inte mer än 115 gram smältbart råprotein per kg TS.</span></p>\r\n<p><b><span>Ponnier och hästar i hård träning: </span></b><span>Här passar ett grovfoder med minst 10,0 MJ och helst inte mer än 130 gram smältbart råprotein per kg TS. Hästar i hård träning har ett högt energibehov. Med denna kvalitete grovfoder i passande mängd (minst 1,5 kg TS per 100 kg kroppsvikt) får hästarna en betydande del av sintt energibehov täckt från grovfodret och du kan begränsa mängden kraftfoder.</span></p>\r\n<p><b><span>Unghästar och avelsston</span></b><span>: Här passar ett grovfoder med lägst 9,0 MJ och mer än 85 gram smältbart råprotein per kg TS. I synnerhet till unghästarna och de högdräktiga stona är det viktigt att säkerställa att innehållet smältbart råprotein inte är för lågt.<br /></span></p>\r\n<p><span>I Norge och Sverige erbjuder nu Eurofins sina grovfoderanalyser både som en pdf-fil som kan skrivas ut och som en dataläsbar XML-fil. Denna datafil kan duläsa in automatiskt i PC-Horse programmet. Det förenkler avsevärt arbetet med att göra foderplaner för alla typer av hästar. </span></p>\r\n<p><span>Du som har PC-Horse, kom ihåg att fråga efter den dataläsbarta XML-filen när du köper grovfoder av din leverantör.<br /></span></p>\r\n<p><span>Vill Du läsa mer om grovfoder för hästar klicka gärna här:&nbsp;<a href=\"http://www.grovfoderborsen.se\">www.grov<span></span>foderborsen.se</a>&nbsp;&nbsp; </span></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hur har Du nytta av PC-Horse i samband med detta?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse är ett av världens mest kvalificerade hjälpmedel för utfodring av hästar. Du kan följa och hålla ordning på alla sorters hästar (ras, kön, vikt, hull, ålder, träningsintensitet, utegång, mm) och utfodra dem med färdig-att-använda-analyser på marknadens ledande foder samt kombinera dessa med dina egna foderanalyser (eurofins analyser kan läsas in direkt).</p>\r\n<p>Behoven för varje häst beräknas individuellt och när du ser en individ som avviker från det önskvärt normala i vikt eller beteende så kan du snabbt korrigera den hästens foderstat för att inte hamna i problem.</p>\r\n<p><strong>Några länkar:</strong></p>\r\n<p><strong><a href=\"index.php/sv/manual/demos\"><strong>Se en film om hur PC-Horse fungerar </strong></a></strong></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/manual/feed-lists/importfeedanalysis\"><strong>Hur Du läser in din grovfoderanalys direkt i programmet</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/news\"><strong>Se vilka foder som ingår i programmets ready-to-go foderlista (Garantifoderlistan)</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\"><strong>Tidigare månadsartiklar hittar du här</strong></a></p>\r\n<p><em><strong> <a href=\"mailto:feedback@pc-horse.com\">Ge oss gärna ämnesförslag till kommande månadsartiklar</a></strong></em></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp; <span><span class=\"article_separator\"><br /></span></span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>','',1,81,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-08-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,4,'grovfoder, grovfoder till hästar','Hästens dagsgiva bör innehålla minst 1,5 kg grovfoder per 100 kg kroppsvikt. Detta är viktigt för att normal funktion i tarmsystemet och för att hästen ska få tillräckligt med tuggtid för att känna sig mätt och tillfreds. För hästar som lätt blir feta bör du således välja ett grovfoder med lågt energiinnehåll så att de kan äta tillräckligt mycket utan att bli feta. För hästar som tränas är det tvärtom. De bör ges tillräckligt med grovfoder men det ska vara grovfoder med högre energiinnehåll. Det medför att mängden kraftfoder kan minskas i ransonen, något som kan ha positiv effekt på hälsa och trivsel, något som i många fall även leder till bättre prestationer.',1,334,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3252,3330,'Hullbedömning enligt Hennekes skala','2014-09-09-07-54-1297204','<p>Det kan vara svårt att som hästägare bedömma hästens hull. En häst som vid första anblick ser ut som en boll kan i själva verket vara rent mager. Dessutom kan bedömningen av en hästs hull vara ytterst subjektiv baserat på egna ideal och er- farenhet av hur en häst ska se ut.<br /><br />Hennekes poängssystem är den vanligaste, och enligt många den objektivaste, hullbedömningsskalan. Systemet är fram- taget av doktor Don Henneke och går ut på att man med ett lättare tryck känner igenom sex specifika kroppsdelar på hästen. Dessa är halsen, manken, bogpartiet, revbenen, länden och svanspartiet. Varje område poängsätts var för sig och en snittpoäng räknas sedan ut baserat på dessa. Poängen be- skriver hästens kroppskondition och hull. Ett snitt på fem anses optimalt, men eftersom det är så individuellt hur hästen sätter hull är både poängen fyra och sex helt acceptabelt.<br /><br /><strong>Idealisk kroppskondition</strong><br />Generellt skulle man kunna säga att det är bättre med en lite för tunn häst än en någon för fet häst. Övervikt ökar nämligen riskerna för att hästen ska drabbas av en lång rad sjukdom- mar, t ex fång och olika luftrörs-, knä- och kotledsbesvär.För att lättare kunna bedöma hullet på Din häst kan Du använda Hennekes poängskala i 9 steg:</p>\r\n<table border=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>Extremt utmärglad</td>\r\n<td>1</td>\r\n<td>Ryggkotor, revben, svansrot och höftben kraftigt utstickande, skelettstrukturen kring manke, bogblad och hals klart synliga. Inget fettlager.</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Mycket mager</td>\r\n<td>2</td>\r\n<td>Ryggkotor, revben, svansrot och höftben utstickande, skelettstrukturen kring manke, skuldror och hals svagt synliga.</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Mager</td>\r\n<td>3</td>\r\n<td>Revben och ryggrad synliga, svansroten utstickande men individuella ryggkotor är inte synliga, höftknölen rundad men klart synlig. Bäckenbenet inte skönjbart, manke, skuldror och hals markerade.</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Slank</td>\r\n<td>4</td>\r\n<td>Lätt åsformad rygg, revbenen svagt skönjbara, lite fett runt svansroten, bäckenbenet inte skönjbart, manke, skuldror och hals inte tunna.</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Måttlig</td>\r\n<td>5</td>\r\n<td>Jämn längs ryggen, revbenen inte synliga men lätta att känna, fettet runt svansroten börjar kännas \"svampigt\", skuldror och hals övergår mjukt till kroppen.</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Måttligt fläskig</td>\r\n<td>6</td>\r\n<td>Kan ha en liten ränna längs ryggen, svampigt fett över revbenen, mjukt fett runt svansen, börjar tydligt ansätta fett längs manken, bakom skulderbladen och längs halsen.</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;Fläskig</td>\r\n<td>7</td>\r\n<td>&nbsp;Kan ha en ränna längs ryggen, går att känna individuella revben men också fett mellan dem, mjukt fett runt svamproten, fettansättning runt manke, skuldror och längs halsen</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;Fet</td>\r\n<td>8</td>\r\n<td>&nbsp;Ränna längs ryggen, svårt att känna revbenen, väldigt mjukt fett runt svans- roten, mycket fett runt manke, skuldror, \"förtjockad\" hals, fettansättning på insidan av benen</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;Extremt fet</td>\r\n<td>9</td>\r\n<td>&nbsp;Tydlig ränna längs ryggen, varierande tjockt fettlager över revbenen, \"bulligt\" fettlager runt svansrot, manke, skuldror och längs halsen. \"Låren kan skava\"</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>Vill du läsa mer om hull finns en bra artikel på tidningen Equipage att ladda ner från nedanstående <a href=\"http://equipage.se/images/stories/EQ_Juli_10_Hull_lagupplost.pdf\">länk:</a></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,9,'2014-09-09 07:39:31',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-09-09 07:39:31','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,1,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3253,3331,'Hullbedömning enligt Hennekes skala','2014-09-09-07-54-1214224','<p>Det kan vara svårt att som hästägare bedömma hästens hull. En häst som vid första anblick ser ut som en boll kan i själva verket vara rent mager. Dessutom kan bedömningen av en hästs hull vara ytterst subjektiv baserat på egna ideal och er- farenhet av hur en häst ska se ut.<br /><br />Hennekes poängssystem är den vanligaste, och enligt många den objektivaste, hullbedömningsskalan. Systemet är fram- taget av doktor Don Henneke och går ut på att man med ett lättare tryck känner igenom sex specifika kroppsdelar på hästen. Dessa är halsen, manken, bogpartiet, revbenen, länden och svanspartiet. Varje område poängsätts var för sig och en snittpoäng räknas sedan ut baserat på dessa. Poängen be- skriver hästens kroppskondition och hull. Ett snitt på fem anses optimalt, men eftersom det är så individuellt hur hästen sätter hull är både poängen fyra och sex helt acceptabelt.<br /><br /><strong>Idealisk kroppskondition</strong><br />Generellt skulle man kunna säga att det är bättre med en lite för tunn häst än en någon för fet häst. Övervikt ökar nämligen riskerna för att hästen ska drabbas av en lång rad sjukdom- mar, t ex fång och olika luftrörs-, knä- och kotledsbesvär.För att lättare kunna bedöma hullet på Din häst kan Du använda Hennekes poängskala i 9 steg:</p>\r\n<table border=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>Extremt utmärglad</td>\r\n<td>1</td>\r\n<td>Ryggkotor, revben, svansrot och höftben kraftigt utstickande, skelettstrukturen kring manke, bogblad och hals klart synliga. Inget fettlager.</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Mycket mager</td>\r\n<td>2</td>\r\n<td>Ryggkotor, revben, svansrot och höftben utstickande, skelettstrukturen kring manke, skuldror och hals svagt synliga.</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Mager</td>\r\n<td>3</td>\r\n<td>Revben och ryggrad synliga, svansroten utstickande men individuella ryggkotor är inte synliga, höftknölen rundad men klart synlig. Bäckenbenet inte skönjbart, manke, skuldror och hals markerade.</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Slank</td>\r\n<td>4</td>\r\n<td>Lätt åsformad rygg, revbenen svagt skönjbara, lite fett runt svansroten, bäckenbenet inte skönjbart, manke, skuldror och hals inte tunna.</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Måttlig</td>\r\n<td>5</td>\r\n<td>Jämn längs ryggen, revbenen inte synliga men lätta att känna, fettet runt svansroten börjar kännas \"svampigt\", skuldror och hals övergår mjukt till kroppen.</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Måttligt fläskig</td>\r\n<td>6</td>\r\n<td>Kan ha en liten ränna längs ryggen, svampigt fett över revbenen, mjukt fett runt svansen, börjar tydligt ansätta fett längs manken, bakom skulderbladen och längs halsen.</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;Fläskig</td>\r\n<td>7</td>\r\n<td>&nbsp;Kan ha en ränna längs ryggen, går att känna individuella revben men också fett mellan dem, mjukt fett runt svamproten, fettansättning runt manke, skuldror och längs halsen</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;Fet</td>\r\n<td>8</td>\r\n<td>&nbsp;Ränna längs ryggen, svårt att känna revbenen, väldigt mjukt fett runt svans- roten, mycket fett runt manke, skuldror, \"förtjockad\" hals, fettansättning på insidan av benen</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;Extremt fet</td>\r\n<td>9</td>\r\n<td>&nbsp;Tydlig ränna längs ryggen, varierande tjockt fettlager över revbenen, \"bulligt\" fettlager runt svansrot, manke, skuldror och längs halsen. \"Låren kan skava\"</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>Vill du läsa mer om hull finns en bra artikel på tidningen Equipage att ladda ner från nedanstående <a href=\"http://equipage.se/images/stories/EQ_Juli_10_Hull_lagupplost.pdf\">länk:</a></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,9,'2014-09-09 07:39:31',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-09-09 07:39:31','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,1,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3254,3332,'Oktober 2014 - Vitamin E og selen beskytter cellerne mod skader som følge af iltning','oct201417803','<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"line-height: 107%; display: none;\">Øverst i skjemaet</span></strong></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 14pt; line-height: 107%;\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em><em>Denne artikel er skrevet af førsteamanuensis Dr. Dag Austbø ved <span style=\"font-size: x-small;\"><span style=\"font-family: Arial;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><em>Norges miljø- og biovitenskaplige universitet</em></span></span></span>. Dr Dag Austbø og professor Knut Hove er to af nøglepersonerne bag udviklingen af PC-Horse. Deres videnskabelige arbejde og internationale netværk sikrer at programmets faktaoplysninger og beregningsmodeller står på sikkert videnskapeæigt grundlag.</em></em></span></em></span></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"line-height: 107%;\"></span>Vitamin E og selen virker i fællesskab ved at beskytte kroppens celler mod oxidativ skade. Lavt optag af selen kan delvist erstattes af et højere indtag af vitamin E og vice versa, men de kan ikke helt erstatte hinanden. Selenmangel er et velkendt problem i områder med lavt selenindhold i jorden , som i Skandinavien, Storbritannien og flere europæiske lande. </strong></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><img src=\"images-joomla/stories/seasons/selen-vitaminE.jpg\" alt=\"selen-vitaminE\" /><br /> </strong></span><br /><span style=\"font-size: 10pt;\"> <strong>Biologisk oxidation <br /> </strong>Når dyr skal udnytte den kemiske energi som er bundet i organiske næringsstoffer som fedt og kulhydrater, anvender alle dyr ilt fra luften i en proses som kaldes biologisk oxidation. Kuldioksid og vand bliver dannet som affald og den frigjorte energi bruges i kroppen, blandt andet til muskelsammentrækninger og vækst. Under denne proces med biologisk oxidation bliver der også dannet frie radikaler som er stærkt reaktive forbindelser. Hvis de frie radikaler ikke bliver stoppet, vil de ødelægge de levende celler. Umættede fedtsyrer, som er en stor del af alle cellemembraner, er specielt udsatte for disse skader som følge af iltning. </span><br /> <br /><span style=\"font-size: 10pt;\"> <strong>Antioxidanter</strong> </span><br /><span style=\"font-size: 10pt;\"> Vitamin E og selen virker som antioxidanter ved at hindre de oxidative skader i cellerne. </span><br /><span style=\"font-size: 10pt;\"> Vitamin E (alfa-tokoferol) er et fedtopløseligt vitamin og dets virkning er i de fedtrige membraner i cellerne, hvor det bidrager til at forhindre at de frie radikaler skader disse cellestrukturer. </span><br /><span style=\"font-size: 10pt;\"> Selen er et vandopløselig mineral som er nødvendig i meget små mængder (se nedenfor). Selen er en del af det intracellulære enzym glutationperoksidase, som bidrager til at forhindre dannelsen af frie radikaler og ødelægger oksideret fedt (peroksider) i cellerne. </span><br /><span style=\"font-size: 10pt;\"> Kravene til vitamin E og selen fremgår af tabellerne nedenfor som er i henhold til NRC-2007 anbefalinger. </span><br /> <br /><span style=\"font-size: 10pt;\"> <strong>Behov for vitamin E <br /> </strong>Behovet for vitamin E som er vist i Tabel 1 er i henhold til NRC-2007 *. Mængden af vitamin E er opgivet som internationale enheder (IU), og behovene er opgivet som IU pr kg kropsvægt pr dag. 1 IU er ekvivalent med 1 mg af vitaminet. </span><br /> <br /><span style=\"font-size: 10pt;\"> Tabell 1. Daglig behov for vitamin E, IU pr kg kropsvægt.</span></p>\r\n<table class=\"Rutenettabell4-uthevingsfarge61\" style=\"border-collapse: collapse;\" border=\"1\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-width: 1pt medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: white;\">Type hest</span></strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: white;\">Vitamin E behov, IU per kg kropsvægt</span></strong></span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Heste på vedligehold</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Heste I træning</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.6 – 2.0 </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Drægtige hopper</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Diegivende hopper</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">2.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Ungheste</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">2.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Avelshingste i bedækningssæsongen</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.6</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><em>Vitamin E er relativt lidt giftigt og moderat overdosering vil ikke give nogen negative effekter. <br /> </em></span><br /><span style=\"font-size: 10pt;\"> <strong>Behov for selen <br /> </strong>NRC- 2007 * opgiver behovet for selen som milligram pr kg (mg/kg) tørstof i hestens daglige ration. </span><br /> </p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">Tabell 2. Daglig behov for selen, mg per kg tørstof i rationen.</span></p>\r\n<table class=\"Rutenettabell4-uthevingsfarge61\" style=\"border-collapse: collapse;\" border=\"1\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-width: 1pt medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: white;\">Type hest</span></strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: white;\">Selen behov, mg pr kg tørstof i rationen</span></strong></span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Heste på vedligehold </strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Heste i træning</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Drægtige hopper</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Lakterende hopper</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Ungheste</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Avelshingste i avlssæsongen</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><em>Tørstof i rationer for forskellige typer af heste som er beregnet ud fra en antaget foderoptagelse på 2,5% af kropsvægt for heste i hård og intens træning, for lakterende hopper og for ungheste; 2,25% af kropsvægt for heste i moderat træning; og 2,0% af kropsvægten for alle andre typer hester.</em></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">Selen er meget giftigt og overdosering må undgås.</span> <br /> <br /> <strong>Kilder til vitamin E <br /> </strong>Friskt græs indeholder 100 - 400 IE vitamin E pr kg tørstof (TS). Mængden af vitamin E aftager når planten bliver grovere. Hø og wrap indeholde 20-60 IE pr kg TS og mængden falder under lagring. For havre og byg er typiske værdier ca 20 IE pr kg TS. <br /> Kraftfoderblandinger til heste er oftest tilsat vitamin E. Typiske konsentrationer i kommercielle kraftfoderblandinger er 400-600 IE per kg. <br /> <br /> <strong>Kilder til selen <br /> </strong>Grovfoder og korn dyrket i Skandinavien og andre europæiske lande har noemalt et lavt indhold af selen. Dette betyder at hesteejere må anvende&nbsp;&nbsp; kraftfoderblandinger og mineraltilskud for at få dækket hestenes behov. Kraftfoderblandinger til heste er ofte tilsat 0,4 til 0,6 mg selen per kg. <br /> <br /> <strong>Hvad sker der ved mangel på selen og vitamin E i rationen <br /> </strong>Sygdom som følge af mangel på selen og vitamin E er sjældent hos heste med undtagelse af føl fra fødsel til en måneds alder. Sygdom kan opstå som følge af mangelfuldt selen indtag hos hoppen under drægtighedstiden, eller utilstrækkelig selen og/eller vitamin E indtag efter folling. Den mest almindelige selen og vitamin E-mangel er følsygdommen ”white muscle diasese”. Mangel på enten selen eller vitamin E kan også føre til nedsat immunrespons imod infektionssygdomme, og med selen langsommere vækst. <br /> <br /> <strong>Hvordan finder man ud af om vitamin E og selen indholdet i hestens ration er tilstrækkeligt? <br /> </strong>For at finde indholdet af vitamin E og selen i rationen, er det nødvendigt at gøre nogen beregninger. Når du bruger PC-Horse programmet bliver dette gjort enkelt og hurtigt. PC-Horse beregner hestens individuelle behov for vitamin E og selen ud fra de informationer om hesten som brugeren indtaster. Indholdet af vitamin E og selen omfatter&nbsp;&nbsp; alt foder i foderlisten, og du kan umiddelbart se hvor godt hestenes behov er dækket. Programmet vil advare både når rationens indhold er for lavt og når det er for højt.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hvordan har Du gavn af PC-Horse i forbindelse med dette?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse er et af verdens mest kvalificerede hjælpemidler til fodringplanlægning for heste. Du kan følge og holde orden på hestene (race, køn, vægt, huld, alder, træningsintensitet, udegang, mm) og fodre dem med færdig foder –fra foderfirmaer samt kombinere disse med dine egne foderanalyser (eurofins analyser kan lægges ind direkte, dog ikke i DK endnu).</p>\r\n<p>Behovet for hver hest beregnes individuelt og hvis du har en hest som afviger fra det normale i vægt eller aktivitet så kan du hurtigt korrigere denne hests foderplan for at få fodringen til at passe.</p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" lang=\"da\"><a href=\"administrator/index.php/da/manual/demos\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Se en</span> <span class=\"hps\">video om brug af</span> <span class=\"hps\">PC Horse</span></span></a> </span></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><a href=\"administrator/index.php/da/manual/feed-lists/importfeedanalysis\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Hvordan</span> <span class=\"hps\">du lægger</span> <span class=\"hps\">dit</span> <span class=\"hps\">foder</span> <span class=\"hps\">analyse</span> <span class=\"hps\">direkte i programmet</span></span></a></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><a href=\"administrator/index.php/da/news\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Se, hvad</span> <span class=\"hps\">foder</span> <span class=\"hps\">er inkluderet</span> <span class=\"hps\">i programmets</span> Danmarks<span class=\"hps\">liste</span></span></a></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><a href=\"administrator/index.php/da/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Foregående måned</span>s<span class=\"hps\">artikler</span> <span class=\"hps\">kan findes her</span></span></a></strong></span></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" alt=\"PCHlogo-Science\" width=\"165\" height=\"64\" /></p>\r\n<hr />','',1,81,'2014-09-22 10:47:20',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-09-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,2,'Vitamin E, selen, heste, hester','Vitamin E og selen virker i fællesskab ved at beskytte kroppens celler mod oxidativ skade. Lavt optag af selen kan delvist erstattes af et højere indtag af vitamin E og vice versa, men de kan ikke helt erstatte hinanden. Selenmangel er et velkendt problem i områder med lavt selenindhold i jorden , som i Skandinavien, Storbritannien og flere europæiske lande.',1,256,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3255,3333,'Oktober 2014 - Vitamin E og selen beskytter cellene mot oksidativ skade ','oct201487680','<p><strong><span style=\"font-size: 14pt; line-height: 107%;\"></span>Vitamin E og selen virker i fellesskap for å beskytte kroppens celler mot oksidativ skade. Lavt inntak av selen kan delvis bli erstattet av høyere inntak av vitamin E og vice versa, men de kan aldri helt erstatte hverandre. Selen mangel er en konstant trussel der jordsmonnet har lavt seleninnhold, som i Skandinavia, de ​​britiske øyer og flere europeiske land. <br /> </strong><br /> <strong>Biologisk oksidasjon <br /> </strong>For å hente ut den kjemiske energien bundet i organiske næringsstoffer som fett og karbohydrater, bruker alle dyr oksygen fra luften i en prosess som kalles biologisk oksidasjon. Karbondioksid og vann dannes som avfall, og den frigjorte energien brukes i kroppen, blant annet til muskelsammentrekninger og vekst. Under denne prosessen med biologisk oksidasjon dannes også frie radikaler som er sterkt reaktive forbindelser. Hvis de frie radikalene ikke blir ødelagt, vil de ødelegge levende celler, i hovedsak cellens fett og proteiner. Umettede fettsyrer, som er en stor del av alle cellemembraner, er spesielt utsatt for oksidativ skade. <br /> <br /> <strong>Antioksidanter</strong> <br /> Vitamin E og selen virker som antioksidanter ved å hindre de oksidative skadene i cellene. <br /> Vitamin E (alfa-tokoferol) er et fettløselig vitamin og dets virkning er i de fettrike membranene i cellene, hvor det bidrar til å hindre at frie radikaler skader disse cellestrukturene. <br /> Selen er et vannløselig mineral som er nødvendig i svært små mengder (se nedenfor). Selen er en del av det intracellulære enzymet glutationperoksidase, som bidrar til å forhindre dannelsen av frie radikaler og ødelegge oksidert fett (peroksider) i cellene. <br /> Kravene til vitamin E og selen som er gitt i tabellene nedenfor er i henhold til NRC-2007 sine anbefalinger. <br /> <br /> <strong>Behov for vitamin E <br /> </strong>Behovet for vitamin E som er vist i Tabell 1 er i henhold til NRC-2007 *. Mengden av vitamin E er oppgitt som internasjonale enheter (IU), og behovene er oppgitt som IU per kg kroppsvekt per dag. 1 IU er ekvivalent med 1 mg av vitaminet. <br /> <br /> Tabell 1. Daglig behov for vitamin E, IU pr kg kroppsvekt.</p>\r\n<table class=\"Rutenettabell4-uthevingsfarge61\" style=\"border-collapse: collapse;\" border=\"1\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-width: 1pt medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt; color: white;\">Type hest</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt; color: white;\">Vitamin E behov, IU per kg kroppsvekt</span></strong></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Hester på vedlikehold</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">1.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Hester I trening</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">1.6 – 2.0 </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Drektige hopper</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">1.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Lakterende hopper</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">2.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Unghester</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">2.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Avelshingster i paringssesongen</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">1.6</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><em>Vitamin E er relativt lite giftig og moderat overdosering vil ikke gi noen negative effekter. <br /> </em><br /> <strong>Behov for selen <br /> </strong>NRC- 2007 * oppgir behovet for selen som milligram per kg (mg/kg) tørrstoff i hestens daglige rasjon. </p>\r\n<p>Tabell 2. Daglig behov for selen, mg per kg tørrstoff i rasjonen.</p>\r\n<table class=\"Rutenettabell4-uthevingsfarge61\" style=\"border-collapse: collapse;\" border=\"1\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-width: 1pt medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"color: white;\">Type hest</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"color: white;\">Selen behov, mg per kg tørrstoff i rasjonen</span></strong></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong>Hester på vedlikehold </strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\">0.1</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong>Hester i trening</strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\">0.1</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong>Drektige hopper</strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\">0.1</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong>Lakterende hopper</strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\">0.1</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong>Unghester</strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\">0.1</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong>Avelshingster i paringssesongen</strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\">0.1</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><em>Tørrstoff i rasjoner for ulike typer hester er beregnet ut fra et antatte fôropptak på 2,5% av kroppsvekt for hester med hard og intens trening, for lakterende hopper og for unghester; 2,25% av kroppsvekt for hester i moderat trening; og 2,0% av kroppsvekt for alle andre typer hester.</em></p>\r\n<p>Selen er svært giftig og overdosering må unngås. <br /> <br /> <strong>Kilder til vitamin E <br /> </strong>Friskt gras inneholder 100 - 400 IE vitamin E per kg tørrstoff (TS). Mengden av vitamin E avtar når plantene modnes. Høy og ensilasje inneholde 20-60 IE per kg TS og mengden synker under lagring. For havre og bygg er typiske verdier rundt 20 IE per kg TS. <br /> Kraftfôrblandinger til hest er oftest tilsatt vitamin E. Typiske konsentrasjoner i kommersielle kraftfôrblandinger er 400-600 IE per kg. <br /> <br /> <strong>Kilder til selen <br /> </strong>Grovfôr og korn dyrket i Skandinavia og andre europeiske land er vanligvis svært lave i selen. Dette betyr at hesteeiere må stole på kraftfôrblandinger og mineraltilskudd for å få dekket hestenes behov. Kraftfôrblandinger til hest er ofte tilsatt 0,4 til 0,6 mg selen per kg. <br /> <br /> <strong>Hva skjer når det er mangel av selen og vitamin E i rasjonen <br /> </strong>Sykdom som følge av selen og vitamin E mangel er uvanlig hos hester med unntak av føll fra fødsel til en måneds alder. Sykdom oppstår som følge av mangelfullt selen inntak hos hoppa under</p>\r\n<p>drektigheten, eller utilstrekkelig selen og/eller vitamin E inntak etter følling. Den mest vanlige selen og vitamin E-mangel sykdommen hos føll er hvitmuskelsyke. Mangel på enten selen eller vitamin E kan også føre til nedsatt immunrespons mot infeksjonssykdommer, og med selen langsommere vekst. <br /> <br /> <strong>Hvordan kan du finne ut om vitamin E og selen innholdet i hestens rasjon er tilstrekkelig? <br /> </strong>For å finne innholdet av vitamin E og selen i rasjonen, trenger du å gjøre noen beregninger. Når du bruker PC-Horse programmet gjøres dette enkelt og raskt. PC-Horse beregner hestens individuelle behov for vitamin E og selen fra den informasjonen du har lagt inn i programmet. Innholdet av vitamin E og selen er inkludert for alle fôr i fôrlisten, og du kan umiddelbart se hvor godt behovene er dekket mens du setter sammen hestens daglige rasjon ved hjelp av PC-Horse. Programmet vil advare både når rasjonen er mangelfull, og når det er et potensielt giftig overskudd av selen i den daglige rasjonen.</p>','',1,81,'2014-09-22 10:47:20',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-09-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,2,'','',1,256,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3256,3334,'October 2014 - Vitamin E and Selenium protect cells from oxidative damage','oct201490112','<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"line-height: 107%;\"></span></strong></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><span style=\"line-height: 107%;\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em>The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences institution. Dr. Dag Austbø and Dr. Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the continued development of PC-Horse and to secure that our calculations are based on established scientific data.</em></span></em></span></span></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"line-height: 107%;\"></span><span style=\"line-height: 107%; background-color: #ffffff;\">Vitamin E and selenium function jointly in protecting body cells from oxidation-induced damage. Low levels of selenium can partly be replaced by higher levels <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">of</span> vitamin E and vice versa, but they can never totally replace <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">each other</span>. Selenium deficiency is a constant threat where soils are low in selenium, as in Scandinavia and the British Isles. </span></strong></span></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/selen-vitaminE.jpg\" alt=\"selen-vitaminE\" /></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\"><strong>Biological oxidation<br /></strong>In order to extract the chemical energy bound in organic nutrients like fat and carbohydrate, all animals use oxygen from the air in a process called biological oxidation. Carbon dioxide and water are formed as waste products, and the liberated energy is used in the body <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">for, among other things, muscle contraction and growth</span>. During the process of biological oxidation, free radicals - highly reactive agents - are also produced as a side effect. If these radicals are not destroyed, they will damage living cells, notably their lipids and proteins. Unsaturated fatty acids, a major component of all cell membranes, are particularly susceptible to oxidative damage.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\"><strong>Antioxidants<br /></strong>Vitamin E and selenium act as <em>antioxidants</em> by preventing this damage to cell components which <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">will always</span> occur <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">as part of oxidative</span> processes needed to release the energy in our food.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\"><span style=\"text-decoration: underline;\">Vitamin E</span> (alfa-tocopherol) is a <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">fat-soluble</span> vitamin. <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">It acts on</span> the lipid-rich membranes of the cells, where it helps to prevent free radicals from damaging these cell structures.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\"><span style=\"text-decoration: underline;\">Selenium</span> is a water soluble mineral that is needed in very small quantities (see below). Selenium is part of the intracellular enzyme glutathione peroxidase, which helps to prevent the formation of free radicals and <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">to destroy</span> oxidized lipids (peroxides) in the cells.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\">The requirements for vitamin E and selenium that are given in the following tables are according <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">to NRC-2007</span> recommendations.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\"><strong><span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">Vitamin E requirements<br /></span></strong>The <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">requirements</span> for vitamin E <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">below</span> are <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">based on</span> NRC-2007*. The amount of vitamin E is given as international units (IU) and the requirements are as IU per kg body weight per day. 1 IU is equivalent to 1 mg of the vitamin.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><em>Table 1. Daily requirements for vitamin E, IU per kg body weight.</em></span></p>\r\n<table class=\"Rutenettabell4-uthevingsfarge61\" style=\"border-collapse: collapse;\" border=\"1\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-width: 1pt medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: white;\">Type of horse</span></strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: white;\">Vitamin E requirement, IU per kg body weight</span></strong></span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Idle horses (maintenance) </strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Horses in training</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.6 – 2.0 </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Pregnant mares</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Lactating mares</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">2.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Young growing horses</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">2.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Stallions in the breeding season</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.6</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\">Vitamin E is relatively <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">non-toxic</span> and moderate overdosing will not cause any negative effects.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">&nbsp;</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\"><strong><span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">Selenium requirements</span></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">NRC 2007* gives the requirement for selenium as milligrams per kg (mg/kg) of dry matter in the horse’s daily ration.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><em>Table 2. Daily requirements for selenium, mg per kg dry matter in ration.</em></span></p>\r\n<table class=\"Rutenettabell4-uthevingsfarge61\" style=\"border-collapse: collapse;\" border=\"1\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-width: 1pt medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: white;\">Type of horse</span></strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: white;\">Selenium requirement, mg per kg dry matter</span></strong></span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Idle horses (maintenance) </strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Horses in training</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Pregnant mares</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Lactating mares</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Young growing horses</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Stallions in the breeding season</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><em>Dry m<span style=\"background-color: #ffffff;\">atter in rations for different types of horses are calculated using assumed feed intakes of 2.5% of body weight (BW) for heavy and very heavy exercise, for lactating mares and for growing horses; 2.25% of BW for moderate exercise; and 2.0% of BW for all other classes.</span></em></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\">Selenium is highly toxic and overdosing <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">must</span> be avoided.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\"><strong>Sources of vitamin E<br /></strong>Fresh, growing forage contains 100 – 400 IU of vitamin E per kg DM. The amount of vitamin E decreases as the plant matures. Grass hay and haylage contain from 20 – 60 IU per kg DM and the amount decreases during storage. For oats and barley typical values are around 20 IU per kg DM.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\">Concentrate mixtures for horses are commonly fortified with vitamin E. Typical concentrations in commercial concentrates are in the range 400 – 600 IU per kg.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\"><strong>Sources of selenium<br /></strong>Forage and grains grown in the UK and Scandinavia are typically low to very low in selenium. This means that horse owners must rely <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">on concentrate</span> mixtures and mineral supplements to <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">cover requirements</span>. Concentrate mixtures for horses are commonly supplemented with 0.4 – 0.6 mg selenium per kg.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\"><strong>What happens when selenium and vitamin E are deficient in the diet<br /></strong>Selenium or vitamin E deficiencies are uncommon in horses other than foals from birth to one <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">month</span> of age. They occur as a result of inadequate selenium intake by the mare during pregnancy, or inadequate selenium and/or vitamin E intake during lactation. The most common selenium and vitamin E deficiency disease in foals is white muscle disease. Mild deficiency of either selenium or vitamin E may lead to a decrease in the immune response to infectious diseases <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">and, with selenium,</span> slower growth.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\"><strong>How can you find out <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">whether</span> the vitamin E and selenium content of your horse’s diet is adequate?<br /></strong>To know the vitamin E and selenium content of <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">a diet</span>, you have to do some calculations. <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">With PC-Horse this can become a quick</span> and easy operation. PC-Horse calculates your horse’s individual requirements for vitamin E and selenium from the information you have <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">already</span> entered into the program. The contents of vitamin E and selenium are included for all feeds in the feed <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">list. You can instantly</span> see how well the requirements are covered as you compose the horse’s daily ration <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">using the PC-Horse program</span>. <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">The program will both warn you</span> when the diet is deficient, and <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">also</span> when there is a potentially toxic surplus of Selenium in the daily ration.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\">*NRC 2007. Nutrient Requirements of Horses, sixth revised edition. National Academic Press, Washington, D.C., USA.</span></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>What does this mean in practice?</strong><br />Daily intake of roughage varies based on feed quality, production classes, individual appetite and each individual\'s place in the herd hierarchy. This means that we must observe horses in a herd closely and make corrections to the feed offered each individual at night-time or early morning to avoid some individuals growing too fat or too thin.</p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/manual/demos\"><strong><strong>Watch a video on using PC-Horse</strong></strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/news/new-feedlist\"><strong>See what feeds are included in the program´s ready-to-go feed list</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/articles/topic-of-the-month/other-topics\"><strong>Previous month articles can be found here</strong></a></p>\r\n<p><em><strong>Give us topic suggestions for future monthly articles</strong></em></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" alt=\"PCHlogo-Science\" width=\"165\" height=\"64\" /></p>\r\n<hr />','',1,81,'2014-09-22 10:47:20',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-09-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,2,'vitamin E, Selenium','Vitamin E and selenium function jointly in protecting body cells from oxidation-induced damage. Low levels of selenium can partly be replaced by higher levels of vitamin E and vice versa, but they can never totally replace each other. Selenium deficiency is a constant threat where soils are low in selenium, as in Scandinavia and the British Isles.',1,256,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3257,3335,'Octobre 2014 - Vitamine E and Sélénium: anti-oxydants pour la protection des cellules','oct201422415','<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"line-height: 107%;\">La Vitamine E et le sélénium, utilisés en synergie, ont une action de protection des cellules par effet anti-oxydant. Les deux éléments agissent conjointement, même si les proportions de l’un et de l’autre peuvent être très variées, mais ils ne peuvent se remplacer totalement l’un l’autre. Un déficit en Sélénium est une contrainte constante sur des sols pauvres en Sélénium, fréquemment rencontrés en Scandinavie et dans les Iles Britanniques, mais aussi en Europe continentale sur les socles granitiques ou volcaniques (Bretagne, Massif central…). </span></strong></span></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/selen-vitaminE.jpg\" alt=\"selen-vitaminE\" /></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>L’oxydation biologique </strong></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">Pour extraire l’énergie chimique des nutriments organiques tels que les matières grasses et les glucides, tous les animaux utilisent l’oxygène de l’air, par un procédé dénommé oxydation biologique. Cette opération produit aussi parallèlement des radicaux libres, éléments à très haute activité. Les sous produits de cette opération sont le gaz carbonique et l’eau, et l’énergie libérée est utilisée par l’organisme, comme la contraction musculaire ou la croissance. Si ces radicaux ne sont pas détruits, ils sont très agressifs pour les cellules vivantes, qu’ils vont endommager, principalement dans leurs composants protéiques et lipidiques. Les acides gras insaturés, composants majeurs de toutes les membranes cellulaires, sont particulièrement sensibles à l’action destructrice des radicaux libres.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Anti-oxidants </strong></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">La Vitamine E et le sélénium agissent comme <em>anti-oxydants</em> en prévenant les destructions des composants cellulaires qui vont toujours apparaître durant le processus oxydatif nécessaire pour libérer l’énergie contenue dans les aliments.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><span style=\"text-decoration: underline;\">La Vitamine E</span> (alfa-tocophérol) est une vitamine liposoluble, dont l’activité se développe dans les membranes cellulaires riches en lipides, en aidant à empêcher l’action nocive des radicaux libres sur les structures cellulaires</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><span style=\"text-decoration: underline;\">Le Sélénium</span> est un oligo-élément hydrosoluble indispensable, mais en très faible quantités (voir ci-dessous). Le sélénium est inclus dans la structure chimique de l’enzyme intracellulaire dénommée glutathion péroxidase, qui participe à la prévention de la formation des radicaux libres et détruit les lipides oxydés (peroxydes) dans les cellules</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">Les besoins en vitamine E et sélénium indiqués dans les tableaux suivants correspondent aux recommandations 2007 du NRC.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Requirements for vitamin E </strong></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">Les besoins en vitamine E indiqués dans les tableaux suivants correspondent aux recommandations 2007 du NRC*.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">Les quantitésde vitamine E sont exprimées en unités internationales (UI) et les besoins sont en UI par kg de poids vif et par jour. 1 IU équivaut à 1 mg de vitamine.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><em>Tableau 1. Besoins quotidiens en vitamine E, UI par kg de PV.</em></span></p>\r\n<table class=\"Rutenettabell4-uthevingsfarge61\" style=\"border-collapse: collapse;\" border=\"1\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-width: 1pt medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: white;\">Type de cheval</span></strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: white;\">Vitamine E, besoins journaliers UI/ kg PV </span></strong></span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Chevaux à l’entretien </strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Chevaux à l’entraînement</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.6 – 2.0 </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Juments gravides</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Juments allaitantes</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">2.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Jeunes chevaux en croissance</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">2.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Etalons en saison de monte</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.6</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">La Vitamine E est peu toxique et un léger surdosage n’a aucun effet négatif.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Besoins en sélénium </strong></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">Les besoins recommandés par le NRC en 2007 pour le sélénium sont exprimés en milligrammes par kg (mg/kg) de matière sèche (MS) dans la ration journalière du cheval.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><em>Tableau 2. </em><em>Besoins quotidiens en sélénium, mg par kg de matière sèche de la ration.</em></span></p>\r\n<table class=\"Rutenettabell4-uthevingsfarge61\" style=\"border-collapse: collapse;\" border=\"1\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-width: 1pt medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: white;\"> Type de cheval</span></strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: white;\">Besoins en Sélénium, mg par kg de MS </span></strong></span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Chevaux à l’entretien </strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Chevaux à l’entraînement</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Juments gravides</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Juments allaitantes</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Jeunes chevaux en croissance</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Etalons en saison de monte</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><em>La matière sèche de la ration journalière de différents types de chevaux est estimée en partant d’une ingestion théorique de 2.5% du poids corporel (PV) en cas de travail intense et très intense, ainsi que pour les juments allaitantes et les jeunes en croissance; 2.25% du PV pour un travail modéré et 2.0% du PV pour toutes les autres catégories.</em></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">Le Sélénium est hautement toxique et le surdosage doit être crupuleusement évité.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Sources de vitamine E</strong></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">L’herbe fraiche en période de pousse, contient 100 à 400 UI de vitamine E par kg MS. Cette quantité diminue quand les plantes arrivent à maturité. Le foin et l’enrubannage d’herbe contiennent de 20 à 60 UI par kg MS et la quantité diminue au fur et à mesure du stockage. Pour l’avoine et l’orge les valeurs moyennes tournent autour des 20 UI par kg MS.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">Les aliments composés pout chevaux sont généralement supplémentés en vitamine E. Les concentrations classiquement rencontrées vont de 400 à 600 UI par kg.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Sources de sélénium</strong></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">Les fourrages et céréales cultivés en Scandinavie sont classiquement pauvres en sélénium. Ceci signifie que les propriétaires de chevaux doivent s’appuyer sur des aliments concentrés et des suppléments minéraux, pour couvrir les besoins. Les aliments composés pout chevaux sont généralement supplémentés avec 0.4 à 0.6 mg de sélénium par kg.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Que se passe-t-il quand la ration est carencée en sélénium et vitamine E&nbsp;?</strong></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">Les carences en sélénium ou vitamine E sont rares chez le cheval, en dehors des poulains de la naissance à un mois d’âge. Ceci est dû à une ingestion insuffisante de sélénium par la jument durant la gestation, ou une carence en vitamine E et/ou sélénium durant la lactation. La maladie du poulain la plus fréquente est la Maladie du Muscle Blanc plus commune. Des carences moyennes tant en sélénium qu’en vitamine E peut entraîner une diminution de la réponse immunitaire aux maladies infectieuses et pour le sélénium seul, une croissance retardée peut apparaître.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Comment savoir si les apports en vitamine E et sélénium de la ration de votre cheval sont adéquates?</strong></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">Pour connaître l’apport de votre ration en vitamine E et sélénium, vous devez faire quelques calculs. En utilisant le programme PC-Horse cela devient un exercice rapide et facile. PC-Horse calcule les besoins individuels de votre cheval en vitamine E et sélénium à partir des informations que vous avez fournies au programme. La composition en vitamine E et sélénium apparaît pour tous les aliments dans la liste des aliments, et vous pouvez donc instantanément voir comment sont couverts les besoins au fur et à mesure du calcul de la ration journalière par PC-Horse. Le programme vous préviendra automatiquement en cas de carence mais aussi en cas de risque de de surdosage toxique en Sélénium de la ration journalière.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">*NRC 2007. Nutrient Requirements of Horses, sixth revised edition. National Academic Press, Washington, D.C., USA.</span></p>','',1,81,'2014-09-22 10:47:20',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-09-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,2,'sélénium, Vitamine E','La Vitamine E et le sélénium, utilisés en synergie, ont une action de protection des cellules par effet anti-oxydant. Les deux éléments agissent conjointement, même si les proportions de l’un et de l’autre peuvent être très variées, mais ils ne peuvent se remplacer totalement l’un l’autre. Un déficit en Sélénium est une contrainte constante sur des sols pauvres en Sélénium, fréquemment rencontrés en Scandinavie et dans les Iles Britanniques, mais aussi en Europe continentale sur les socles granitiques ou volcaniques (Bretagne, Massif central…).',1,256,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(3258,3336,'Oktober 2014 - Vitamin E og selen beskytter cellene mot oksidativ skade','oct201466864','<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 14pt; line-height: 107%;\"><em><span style=\"font-size: 10pt;\">Artikkelen er skrevet av Dr. Dag Austbø ved Norges miljø- og biovitenskaplige universitet. Dr. Austbø og Dr. Knut Hove er to av nøkkelpersonene bak utviklingen av PC-Horse. Deres faglige arbeid og internasjonale nettverk bidrar til at programmets innhold &nbsp;og beregningsmodeller bygger på etablerte vitenskaplige data.</span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong><span style=\"font-size: 14pt; line-height: 107%;\"></span>Vitamin E og selen virker i fellesskap for å beskytte kroppens celler mot oksidativ skade. Lavt inntak av selen kan delvis bli erstattet av høyere inntak av vitamin E og vice versa, men de kan aldri helt erstatte hverandre. Selen mangel er en konstant trussel der jordsmonnet har lavt seleninnhold, som i Skandinavia, de ​​britiske øyer og flere europeiske land. </strong></p>\r\n<p><strong><img src=\"images-joomla/stories/seasons/selen-vitaminE.jpg\" alt=\"selen-vitaminE\" /><br /> </strong><br /> <strong>Biologisk oksidasjon <br /> </strong>For å hente ut den kjemiske energien bundet i organiske næringsstoffer som fett og karbohydrater, bruker alle dyr oksygen fra luften i en prosess som kalles biologisk oksidasjon. Karbondioksid og vann dannes som avfall, og den frigjorte energien brukes i kroppen, blant annet til muskelsammentrekninger og vekst. Under denne prosessen med biologisk oksidasjon dannes også frie radikaler som er sterkt reaktive forbindelser. Hvis de frie radikalene ikke blir ødelagt, vil de ødelegge levende celler, i hovedsak cellens fett og proteiner. Umettede fettsyrer, som er en stor del av alle cellemembraner, er spesielt utsatt for oksidativ skade. <br /> <br /> <strong>Antioksidanter</strong> <br /> Vitamin E og selen virker som antioksidanter ved å hindre de oksidative skadene i cellene. <br /> Vitamin E (alfa-tokoferol) er et fettløselig vitamin og dets virkning er i de fettrike membranene i cellene, hvor det bidrar til å hindre at frie radikaler skader disse cellestrukturene. <br /> Selen er et vannløselig mineral som er nødvendig i svært små mengder (se nedenfor). Selen er en del av det intracellulære enzymet glutationperoksidase, som bidrar til å forhindre dannelsen av frie radikaler og ødelegge oksidert fett (peroksider) i cellene. <br /> Kravene til vitamin E og selen som er gitt i tabellene nedenfor er i henhold til NRC-2007 sine anbefalinger. <br /> <br /> <strong>Behov for vitamin E <br /> </strong>Behovet for vitamin E som er vist i Tabell 1 er i henhold til NRC-2007 *. Mengden av vitamin E er oppgitt som internasjonale enheter (IU), og behovene er oppgitt som IU per kg kroppsvekt per dag. 1 IU er ekvivalent med 1 mg av vitaminet. <br /> <br /> Tabell 1. Daglig behov for vitamin E, IU pr kg kroppsvekt.</p>\r\n<table class=\"Rutenettabell4-uthevingsfarge61\" style=\"border-collapse: collapse;\" border=\"1\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-width: 1pt medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt; color: white;\">Type hest</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt; color: white;\">Vitamin E behov, IU per kg kroppsvekt</span></strong></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Hester på vedlikehold</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">1.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Hester I trening</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">1.6 – 2.0 </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Drektige hopper</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">1.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Lakterende hopper</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">2.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Unghester</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">2.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Avelshingster i paringssesongen</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">1.6</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><em>Vitamin E er relativt lite giftig og moderat overdosering vil ikke gi noen negative effekter. <br /> </em><br /> <strong>Behov for selen <br /> </strong>NRC- 2007 * oppgir behovet for selen som milligram per kg (mg/kg) tørrstoff i hestens daglige rasjon.</p>\r\n<p>Tabell 2. Daglig behov for selen, mg per kg tørrstoff i rasjonen.</p>\r\n<table class=\"Rutenettabell4-uthevingsfarge61\" style=\"border-collapse: collapse;\" border=\"1\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-width: 1pt medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"color: white;\">Type hest</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"color: white;\">Selen behov, mg per kg tørrstoff i rasjonen</span></strong></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong>Hester på vedlikehold </strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\">0.1</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong>Hester i trening</strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\">0.1</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong>Drektige hopper</strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\">0.1</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong>Lakterende hopper</strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\">0.1</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong>Unghester</strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\">0.1</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong>Avelshingster i paringssesongen</strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\">0.1</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><em>Tørrstoff i rasjoner for ulike typer hester er beregnet ut fra et antatte fôropptak på 2,5% av kroppsvekt for hester med hard og intens trening, for lakterende hopper og for unghester; 2,25% av kroppsvekt for hester i moderat trening; og 2,0% av kroppsvekt for alle andre typer hester.</em></p>\r\n<p>Selen er svært giftig og overdosering må unngås. <br /> <br /> <strong>Kilder til vitamin E <br /> </strong>Friskt gras inneholder 100 - 400 IE vitamin E per kg tørrstoff (TS). Mengden av vitamin E avtar når plantene modnes. Høy og ensilasje inneholde 20-60 IE per kg TS og mengden synker under lagring. For havre og bygg er typiske verdier rundt 20 IE per kg TS. <br /> Kraftfôrblandinger til hest er oftest tilsatt vitamin E. Typiske konsentrasjoner i kommersielle kraftfôrblandinger er 400-600 IE per kg. <br /> <br /> <strong>Kilder til selen <br /> </strong>Grovfôr og korn dyrket i Skandinavia og andre europeiske land er vanligvis svært lave i selen. Dette betyr at hesteeiere må stole på kraftfôrblandinger og mineraltilskudd for å få dekket hestenes behov. Kraftfôrblandinger til hest er ofte tilsatt 0,4 til 0,6 mg selen per kg. <br /> <br /> <strong>Hva skjer når det er mangel av selen og vitamin E i rasjonen <br /> </strong>Sykdom som følge av selen og vitamin E mangel er uvanlig hos hester med unntak av føll fra fødsel til en måneds alder. Sykdom oppstår som følge av mangelfullt selen inntak hos hoppa under</p>\r\n<p>drektigheten, eller utilstrekkelig selen og/eller vitamin E inntak etter følling. Den mest vanlige selen og vitamin E-mangel sykdommen hos føll er hvitmuskelsyke. Mangel på enten selen eller vitamin E kan også føre til nedsatt immunrespons mot infeksjonssykdommer, og med selen langsommere vekst. <br /> <br /> <strong>Hvordan kan du finne ut om vitamin E og selen innholdet i hestens rasjon er tilstrekkelig? <br /> </strong>For å finne innholdet av vitamin E og selen i rasjonen, trenger du å gjøre noen beregninger. Når du bruker PC-Horse programmet gjøres dette enkelt og raskt. PC-Horse beregner hestens individuelle behov for vitamin E og selen fra den informasjonen du har lagt inn i programmet. Innholdet av vitamin E og selen er inkludert for alle fôr i fôrlisten, og du kan umiddelbart se hvor godt behovene er dekket mens du setter sammen hestens daglige rasjon ved hjelp av PC-Horse. Programmet vil advare både når rasjonen er mangelfull, og når det er et potensielt giftig overskudd av selen i den daglige rasjonen.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hvor stor nytte av PC-Horse har du i samband med dette?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse er et av verdens mest kvalifiserte hjelpemiddel for fôring av hester. Du kan følge med og holde orden på alle typer hester (rase, kjønn, vekt, hold, alder, treningsintensitet, utegang, mm) og fôre dem etter ferdig-til-bruk-analyser på markedets ledende hestefôr, samt kombinere disse med dine egne fôranalyser (Eurofins sine analyser kan leses inn i programmet automatisk). Næringsbehovet for hver enkelt hest beregnes individuelt. Dersom du ser en hest som avviker fra det normale eller ønskelige i vekt, utvikling eller adferd så kan du raskt korrigere hestens fôrplan for å rette på problemet.</p>\r\n<p><strong>Noen lenker:</strong><br /> <br /><a href=\"index.php/nb/manual/demos\">Se en film om hvordan PC-Horse fungerer</a> &nbsp;</p>\r\n<p><a href=\"index.php/nb/manual/feed-lists/importfeedanalysis\">Hvordan du leser inn din grovfôranalyse automatisk i programmet</a> <br /> <br /> <a href=\"index.php/nb/news\">Se hvilke fôr som inngår i programmets ready-to-go fôrliste (Garantifôrlisten)</a> <br /> <br /> <a href=\"index.php/nb/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\">Tidligere månedsartikler finner du her </a><br /> <br /><strong> <em>Gi oss gjerne forslag til emner for kommende månedsartikler </em></strong></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" alt=\"PCHlogo-Science\" width=\"165\" height=\"64\" /></p>\r\n<hr />','',1,81,'2014-09-22 10:47:20',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-09-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,2,'for, selen, selén i hestefor, selénbehov','Vitamin E og selen virker i fellesskap for å beskytte kroppens celler mot oksidativ skade. Lavt inntak av selen kan delvis bli erstattet av høyere inntak av vitamin E og vice versa, men de kan aldri helt erstatte hverandre. Selen mangel er en konstant trussel der jordsmonnet har lavt seleninnhold, som i Skandinavia, de ​​britiske øyer og flere europeiske land.',1,256,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3259,3337,'Oktober 2014 - Vitamin E og selen beskytter cellene mot oksidativ skade ','oct201466476','<p><strong><span style=\"font-size: 14pt; line-height: 107%;\"></span>Vitamin E og selen virker i fellesskap for å beskytte kroppens celler mot oksidativ skade. Lavt inntak av selen kan delvis bli erstattet av høyere inntak av vitamin E og vice versa, men de kan aldri helt erstatte hverandre. Selen mangel er en konstant trussel der jordsmonnet har lavt seleninnhold, som i Skandinavia, de ​​britiske øyer og flere europeiske land. <br /> </strong><br /> <strong>Biologisk oksidasjon <br /> </strong>For å hente ut den kjemiske energien bundet i organiske næringsstoffer som fett og karbohydrater, bruker alle dyr oksygen fra luften i en prosess som kalles biologisk oksidasjon. Karbondioksid og vann dannes som avfall, og den frigjorte energien brukes i kroppen, blant annet til muskelsammentrekninger og vekst. Under denne prosessen med biologisk oksidasjon dannes også frie radikaler som er sterkt reaktive forbindelser. Hvis de frie radikalene ikke blir ødelagt, vil de ødelegge levende celler, i hovedsak cellens fett og proteiner. Umettede fettsyrer, som er en stor del av alle cellemembraner, er spesielt utsatt for oksidativ skade. <br /> <br /> <strong>Antioksidanter</strong> <br /> Vitamin E og selen virker som antioksidanter ved å hindre de oksidative skadene i cellene. <br /> Vitamin E (alfa-tokoferol) er et fettløselig vitamin og dets virkning er i de fettrike membranene i cellene, hvor det bidrar til å hindre at frie radikaler skader disse cellestrukturene. <br /> Selen er et vannløselig mineral som er nødvendig i svært små mengder (se nedenfor). Selen er en del av det intracellulære enzymet glutationperoksidase, som bidrar til å forhindre dannelsen av frie radikaler og ødelegge oksidert fett (peroksider) i cellene. <br /> Kravene til vitamin E og selen som er gitt i tabellene nedenfor er i henhold til NRC-2007 sine anbefalinger. <br /> <br /> <strong>Behov for vitamin E <br /> </strong>Behovet for vitamin E som er vist i Tabell 1 er i henhold til NRC-2007 *. Mengden av vitamin E er oppgitt som internasjonale enheter (IU), og behovene er oppgitt som IU per kg kroppsvekt per dag. 1 IU er ekvivalent med 1 mg av vitaminet. <br /> <br /> Tabell 1. Daglig behov for vitamin E, IU pr kg kroppsvekt.</p>\r\n<table class=\"Rutenettabell4-uthevingsfarge61\" style=\"border-collapse: collapse;\" border=\"1\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-width: 1pt medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt; color: white;\">Type hest</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt; color: white;\">Vitamin E behov, IU per kg kroppsvekt</span></strong></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Hester på vedlikehold</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">1.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Hester I trening</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">1.6 – 2.0 </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Drektige hopper</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">1.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Lakterende hopper</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">2.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Unghester</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">2.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Avelshingster i paringssesongen</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">1.6</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><em>Vitamin E er relativt lite giftig og moderat overdosering vil ikke gi noen negative effekter. <br /> </em><br /> <strong>Behov for selen <br /> </strong>NRC- 2007 * oppgir behovet for selen som milligram per kg (mg/kg) tørrstoff i hestens daglige rasjon. </p>\r\n<p>Tabell 2. Daglig behov for selen, mg per kg tørrstoff i rasjonen.</p>\r\n<table class=\"Rutenettabell4-uthevingsfarge61\" style=\"border-collapse: collapse;\" border=\"1\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-width: 1pt medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"color: white;\">Type hest</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"color: white;\">Selen behov, mg per kg tørrstoff i rasjonen</span></strong></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong>Hester på vedlikehold </strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\">0.1</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong>Hester i trening</strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\">0.1</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong>Drektige hopper</strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\">0.1</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong>Lakterende hopper</strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\">0.1</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong>Unghester</strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\">0.1</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong>Avelshingster i paringssesongen</strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\">0.1</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><em>Tørrstoff i rasjoner for ulike typer hester er beregnet ut fra et antatte fôropptak på 2,5% av kroppsvekt for hester med hard og intens trening, for lakterende hopper og for unghester; 2,25% av kroppsvekt for hester i moderat trening; og 2,0% av kroppsvekt for alle andre typer hester.</em></p>\r\n<p>Selen er svært giftig og overdosering må unngås. <br /> <br /> <strong>Kilder til vitamin E <br /> </strong>Friskt gras inneholder 100 - 400 IE vitamin E per kg tørrstoff (TS). Mengden av vitamin E avtar når plantene modnes. Høy og ensilasje inneholde 20-60 IE per kg TS og mengden synker under lagring. For havre og bygg er typiske verdier rundt 20 IE per kg TS. <br /> Kraftfôrblandinger til hest er oftest tilsatt vitamin E. Typiske konsentrasjoner i kommersielle kraftfôrblandinger er 400-600 IE per kg. <br /> <br /> <strong>Kilder til selen <br /> </strong>Grovfôr og korn dyrket i Skandinavia og andre europeiske land er vanligvis svært lave i selen. Dette betyr at hesteeiere må stole på kraftfôrblandinger og mineraltilskudd for å få dekket hestenes behov. Kraftfôrblandinger til hest er ofte tilsatt 0,4 til 0,6 mg selen per kg. <br /> <br /> <strong>Hva skjer når det er mangel av selen og vitamin E i rasjonen <br /> </strong>Sykdom som følge av selen og vitamin E mangel er uvanlig hos hester med unntak av føll fra fødsel til en måneds alder. Sykdom oppstår som følge av mangelfullt selen inntak hos hoppa under</p>\r\n<p>drektigheten, eller utilstrekkelig selen og/eller vitamin E inntak etter følling. Den mest vanlige selen og vitamin E-mangel sykdommen hos føll er hvitmuskelsyke. Mangel på enten selen eller vitamin E kan også føre til nedsatt immunrespons mot infeksjonssykdommer, og med selen langsommere vekst. <br /> <br /> <strong>Hvordan kan du finne ut om vitamin E og selen innholdet i hestens rasjon er tilstrekkelig? <br /> </strong>For å finne innholdet av vitamin E og selen i rasjonen, trenger du å gjøre noen beregninger. Når du bruker PC-Horse programmet gjøres dette enkelt og raskt. PC-Horse beregner hestens individuelle behov for vitamin E og selen fra den informasjonen du har lagt inn i programmet. Innholdet av vitamin E og selen er inkludert for alle fôr i fôrlisten, og du kan umiddelbart se hvor godt behovene er dekket mens du setter sammen hestens daglige rasjon ved hjelp av PC-Horse. Programmet vil advare både når rasjonen er mangelfull, og når det er et potensielt giftig overskudd av selen i den daglige rasjonen.</p>','',1,81,'2014-09-22 10:47:20',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-09-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,2,'','',1,256,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3260,3338,'Oktober 2014 - Vitamin E och Selén skyddar cellerna mot oxideringsskador','oct201485168','<hr />\r\n<p><em>Denna artikel<em> är skriven av försteamanuensen Dr Dag Ausbø vid Universitet for miljø og biovitenskap i Norge. </em> Dr </em><em><span style=\"line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.</span></em></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong><span style=\"font-size: 14pt; line-height: 107%;\"></span>Vitamin E och selén samverkar i skyddet av kroppens celler mot sk. oxideringsskador.&nbsp; Ett lågt intag av selén kan delvis ersättas av högre intag av vitamin E - och vice versa, men de kan aldrig helt ersätta varandra.&nbsp; Selénbrist är ett konstant problem när jordmånen har lågt seléninnehåll, så som i Skandinavien, på de brittiska öarna och i flera andra europeiska länder. </strong></p>\r\n<p><strong><img src=\"images-joomla/stories/seasons/selen-vitaminE.jpg\" alt=\"selen-vitaminE\" /><br /> </strong><br /><strong>Biologisk oxidering<br /></strong>För att tillgodogöra sig den bundna kemiska energin i organiska näringsämnen som fett och kolhydrater, så använder alla djur syret i luften i en process som kallas biologisk oxidation. Koldioxid och vatten uppstår som restprodukt, och den frigjorda energin används av kroppen, bland annat för muskelsammandragningar och för tillväxt. Under den här bilologiska oxidationsprocessen uppstår även fria radikaler som är kraftigt reaktiva. Om de fria radikalerna inte förstörs, kommer de att förstöra levande celler, huvudsakligen cellens fett och proteiner. Omättade fettsyror, som utgör en stor del av alla kroppens cellmembran, är speciellt utsatta för oxidationsskador.<br /><br /><strong>Antioxidanter</strong><br /> Vitamin E och selén fungerar som antioxidanter genom att motverka de oxidanta skadorna i cellerna. <br /> Vitamin E (alfa-tokoferol) är en fettlöslig vitamin som är verksam i de fettrika membranen i cellerna, och där det bidrar till att hindra de fria radikalernas skadeverkningar i dessa cellstrukturer.<br /> Selén är ett vattenlösligt mineral som är nödvändigt, om än i mycket små mängder (se tabellen). Selén är en del av det intracellulära enzymet&nbsp; glutationperoksidase, som bidrar till att förhindra tillblivelsen av fria radikaler och förstörelsen av oxiderat fett (peroxider) i cellerna.<br />Behoven som anges nedan för Vitamin E och selén bygger på NRC-2007 rekommendationer.<br /><br /><strong>Behov av vitamin E <br /> </strong>Behovet av vitamin E som visas i Tabell 1 följer NRC-2007 *. Mängden av vitamin E uppges som internationella enheter (IU), och behoven som IU per kg kroppsvikt per dag. 1 IU är lika med1 mg av vitaminet. <br /><br /> Tabell 1. Dagligt behov av vitamin E, IU pr kg kroppsvikt.</p>\r\n<table class=\"Rutenettabell4-uthevingsfarge61\" style=\"border-collapse: collapse;\" border=\"1\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-width: 1pt medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Hästtyp</span></td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><span style=\"color: white;\">Vitamin E behov, IU per kg kroppsvikt</span></span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Hästar i underhåll<br /></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Hästar I träning</span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.6 – 2.0 </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Dräktiga ston<br /></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Digivande ston <br /></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">2.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Unghästar</span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">2.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Avelshingstar (betäckningstid)</span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.6</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><em>Vitamin E är relativt lite giftig och moderat överdosering ger inga negativa effekter. <br /> </em><br /><strong>Behov av selen <br /> </strong>NRC- 2007 * anger behovet av selen i milligram per kg (mg/kg) torrsubstans i hästens dagliga ranson.</p>\r\n<p>Tabell 2. Dagligt behov av selen, mg per kg torrsubstans i ransonen.</p>\r\n<table class=\"Rutenettabell4-uthevingsfarge61\" style=\"border-collapse: collapse;\" border=\"1\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-width: 1pt medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><span style=\"color: white;\">Hästtyp</span></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><span style=\"color: white;\">Selen behov, mg per kg torrsubstans i ransonen</span></span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Hästar i underhåll</span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Hästar I träning</span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Dräktiga ston</span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Digivande ston </span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Unghästar</span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Avelshingstar (betäckningstid)</span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><em>Torrsubstansen i ransonerna för de olika typerna av hästar har beräknats utifrån ett antaget foderintag på 2,5% av kroppsvikten för hästar i hård och intensiv träning, för digivande ston och unghästar; 2,25% av kroppsvikten för hästar i moderat träning; och 2,0% av kroppsvikten för de övriga haästtyperna.&nbsp; <br /><strong>Selén är mycket giftig och överdosering måste undvikas.</strong></em></p>\r\n<p><br /><strong>Källor för vitamin E <br /> </strong>Friskt gräs innehåller 100 - 400 IE vitamin E per kg torrsubstans (TS). Mängden vitamin E avtar när plantorna mognar. Hö och hösilage innehåller 20-60 IE per kg TS och mängden sjunker&nbsp; under lagring. För havre och korn är det typiska värdet runt&nbsp; 20 IE per kg TS. <br /> Kraftfoderblandningar för häst har ofta tillsatt vitamin E. Typiska halter i kommersiella kraftfoder är 400-600 IE per kg. <br /><br /><strong>Källor för selen <br /> </strong>Grovfoder och korn som växer i Skandinavien och andra europeiska länder har vanligen mycket låga selénhalter. Detta betyder att hästägare måste förlita sig på kraftfoder och mineraltillskott för att täcka hästarnas behov. Kraftfôrblandningar för hästar har ofta tillsatts 0,4 til 0,6 mg selen per kg. <br /><br /><strong>Vad händer om det saknas selén eller vitamin E i dagsransonen?<br /> </strong>Sjukdom som följer av brist på dessa ämnen är ovanlig med undantag från nyfödda föl fram till en månads ålder. Sjukdom uppstår då som en följd av att stoet har fått för lite selén under dräktigheten, eller givits otillräcklig mängd selén och/eller vitamin E efter fölningen.&nbsp; Den vanligaste selén/vitamin E-relaterade sjukdomen hos föl är \"vitmuskelsjukdom\". Likaså kan det leda till nedsatt immunitet mot infektionssjukdomar, och med selén till långsammare tillväxt. <br /><br /><strong>Hur ser du om vitamin E og selén mängden i hästens ranson är tilräcklig? <br /> </strong>För att fastställa&nbsp; vitamin E och selén i ransonen behöver du göra en del beräkningar. När du använder PC-Horse programmet görs detta snabbt och enkelt. PC-Horse beräknar hästens individuella behov av vitamin E och seleén baserat på den information du lagt in om hästen i programmet. I alla foder som ingår i programmets foderlistor finns värdena inlagda så du kan omedelbart se hur väl hästens behov täcks när du vill se detta eller göra en lämplig foderstat för hästen. Programmet varnar dig både när ransonen har för låga värden, eller om det finns ett potentiellt giftigt överskott av selén i dagsransonen.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hur har Du nytta av PC-Horse i samband med detta?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse är ett av världens mest kvalificerade hjälpmedel för utfodring av hästar. Du kan följa och hålla ordning på alla sorters hästar (ras, kön, vikt, hull, ålder, träningsintensitet, utegång, mm) och utfodra dem med färdig-att-använda-analyser på marknadens ledande foder samt kombinera dessa med dina egna foderanalyser (eurofins analyser kan läsas in direkt).</p>\r\n<p>Behoven för varje häst beräknas individuellt och när du ser en individ som avviker från det önskvärt normala i vikt eller beteende så kan du snabbt korrigera den hästens foderstat för att inte hamna i problem.</p>\r\n<p><strong>Några länkar:</strong></p>\r\n<p><strong><a href=\"index.php/sv/manual/demos\"><strong>Se en film om hur PC-Horse fungerar </strong></a></strong></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/manual/feed-lists/importfeedanalysis\"><strong>Hur Du läser in din grovfoderanalys direkt i programmet</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/news\"><strong>Se vilka foder som ingår i programmets ready-to-go foderlista (Garantifoderlistan)</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/sv/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\"><strong>Tidigare månadsartiklar hittar du här</strong></a></p>\r\n<p><em><strong> <a href=\"mailto:feedback@pc-horse.com\">Ge oss gärna ämnesförslag till kommande månadsartiklar</a></strong></em></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" alt=\"PCHlogo-Science\" width=\"165\" height=\"64\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp; <span class=\"article_separator\"><br /></span></p>','',1,81,'2014-09-22 10:47:20',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-09-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,2,'selén, selénbrist, vitamin E, hästar och selén','Vitamin E och selén samverkar i skyddet av kroppens celler mot sk. oxideringsskador.  Ett lågt intag av selén kan delvis ersättas av högre intag av vitamin E - och vice versa, men de kan aldrig helt ersätta varandra.  Selénbrist är ett konstant problem när jordmånen har lågt seléninnehåll, så som i Skandinavien, på de brittiska öarna och i flera andra europeiska länder.',1,256,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3261,3339,'VPN- PC-Horse i netværk','networking64785','<p>VPN - Virtuelt Privat Netværk ( Virtual Private Network)</p>\r\n<p>Et almindeligt anvendelsesområde for VPN-teknik er når store virksomheder med kontorer på geografiskt forskellige steder over hele verden behøver et fælles internt netværk. Dette gør det t.ex muligt at give medarbejdere tilgang til filer og funktioner på virksomhedens fælles server.</p>\r\n<p>PC-Horse fungerer også i sådanne netværk, men afhængigt af hastigheden og databelastningen mellem den lokale pc er og netværket kan det opstå et \"time-out\" problem for PC-Horse hvis der samtidigt forekommer alt for tung datatrafik på forbindelsen.</p>\r\n<p>Typiske symptomer på denne type af problemer er at PC-Horse fungerer godt og svarer hurtigt når man arbejder på kontoret, men giver lange svartider eller timeout (\"PC-Horse svarer ikke\") når man arbejder hjemmefra eller opkoblet via et, måske langsomt, modem.</p>\r\n<p>I disse tilfælde kan det være en fordel at gå fra netværket i den tid man arbejder med PC-Horse. Filer gemmes da lokalt på ens egen PC er. Når forbindelsen igen kobles på kommer de lokalt gemte filer normalt automatisk at blive synkroniseret og data (heste, stald, rapporter , mm) kopieres aover til anvenderens netværksplads på den centrale server.</p>','',1,50,'2014-10-14 10:22:20',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-10-14 10:22:20','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,1,'','',1,170,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3262,3340,'VPN- PC-Horse i nätverk','networking41510','<p><strong>VPN - Virtuellt Privat Nätverk ( Virtual Private Network)</strong></p>\r\n<p>Ett vanligt användningsområde för VPN-teknik är när större företag med kontor på geografiskt skilda platser över hela världen behöver ett gemensamt internt nätverk. Detta gör det t.ex möjligt att ge medarbetare tillgång till filer och funktioner på företagets gemensamma server.</p>\r\n<p>PC-Horse fungerar även i sådana nätverk, men beroende på hastigheten och databelastningen mellan den lokala datorn och närverket kan det uppstå \"time-out\" problem för PC-Horse om det samtidgt förekommer alltför tung datatrafik på förbindelsen.</p>\r\n<p>Typiska symptom på denna typ av problem är att PC-Horse fungerar väl och svarar snabbt när man arbetar uppkopplad på kontoret, men ger långa svarstider eller timeout (\"PC-Horse svarar ej\") när man arbetar hemifrån eller uppkopplad via ett, kanske långsamt, modem.</p>\r\n<p>Det kan då vara rekommendabelt att koppla bort sig från den gemensamma uppkopplingen under tiden man arbetar med PC-Horse. Filer sparas då lokalt på den egna datorn. När förbindelse återigen kopplas upp kommer de lokalt sparade filerna vanligtvis automatiskt att synkroniseras och data (hätar, stall, rapporter, mm) att kopieras över till användarens nätverksplats på den centrala servern.</p>','',1,50,'2014-10-14 10:22:20',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-10-14 10:22:20','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,1,'','',1,170,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3263,3341,'VPN - Virtual Private Network','networking34140','<p>VPN is a common technology, used usually by larger companies with offices in different geographical locations. VPN makes it possible for employees to use an internet connection to access files and features on the company\'s server in a shared network.<br /><br />PC-Horse also functions over such VPN networks but, depending on the connection speed and the data load between the local computer and the central network server, some \"time-out\" problems may occur for PC-Horse users, usually because there is too much data traffic over the connection.<br /><br />Typical symptoms of this type of problem are that PC-Horse works well and responds quickly when connected to the office server, but has long response times or even time-out problems (e.g. \"PC-Horse not responding\") when working from home online and perhaps using a modem that is too slow.<br /><br />In this case, we recommend disconnecting the shared VPN connection while working directly with the PC-Horse program. Files will then be saved locally to your own computer. When the connection is restored, all these locally saved files will automatically be synchronized and data (horses, stables, reports, etc.) will be copied to the user\'s network area on the central server.</p>','',1,50,'2014-10-14 10:22:20',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-10-14 10:22:20','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,1,'','',1,170,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3264,3342,'Arbeide i nettverk','networking66748','<p><strong>VPN - Virtuelt Privat Nettverk ( Virtual Private Network)</strong></p>\r\n<p>Et vanlig bruksområde for VPVN-teknikk er når større selskaper med kontor på ulike geografiske plasser over hele verden behøver et felles internt nettverk. Dette gjør det f.eks mulig å gi medarbeiderne tjlgang til filer og funksjoner på selskapets felles server.<br />PC-Horse fungerer også i slike nettverk, men avhengig av hastigheten og databelastningen mellom den lokale datamaskinen og nettverket kan det oppstå «time-out» problemer for PC-Horse dersom det samtidig er alt for tung datatrafikk på forbindelsen<br />Typiske symptomer på denne typen problem er at PC-Horse fungerer bra og svarer raskt når man arbeider oppkoblet på kontoret, men gir lange responstider eller timeout («PC-Horse svarer ikke») når man arbeider hjemmefra eller oppkoblet via et, kanskje langsomt, modem.</p>\r\n<p>Det kan da anbefales å koble fra den felles oppkoblingen mens man arbeider med PC-Horse. Filer lagres da lokalt på din egen datamaskin. Når forbindelsen igjen kobles opp kommer de lokalt lagrede filene vanligvis automatisk å bli synkronisert og data (hester, staller, rapporter, mm) kopieres over til brukerens nettverksområde på den sentrale serveren</p>','',1,50,'2014-10-14 10:22:20',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-10-14 10:22:20','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,1,'','',1,170,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3265,3343,'VPN- PC-Horse i nätverk','networking38211','<p><strong>VPN - Virtuellt Privat Nätverk ( Virtual Private Network)</strong></p>\r\n<p>Ett vanligt användningsområde för VPN-teknik är när större företag med kontor på geografiskt skilda platser över hela världen behöver ett gemensamt internt nätverk. Detta gör det t.ex möjligt att ge medarbetare tillgång till filer och funktioner på företagets gemensamma server.</p>\r\n<p>PC-Horse fungerar även i sådana nätverk, men beroende på hastigheten och databelastningen mellan den lokala datorn och närverket kan det uppstå \"time-out\" problem för PC-Horse om det samtidgt förekommer alltför tung datatrafik på förbindelsen.</p>\r\n<p>Typiska symptom på denna typ av problem är att PC-Horse fungerar väl och svarar snabbt när man arbetar uppkopplad på kontoret, men ger långa svarstider eller timeout (\"PC-Horse svarar ej\") när man arbetar hemifrån eller uppkopplad via ett, kanske långsamt, modem.</p>\r\n<p>Det kan då vara rekommendabelt att koppla bort sig från den gemensamma uppkopplingen under tiden man arbetar med PC-Horse. Filer sparas då lokalt på den egna datorn. När förbindelse återigen kopplas upp kommer de lokalt sparade filerna vanligtvis automatiskt att synkroniseras och data (hätar, stall, rapporter, mm) att kopieras över till användarens nätverksplats på den centrala servern.</p>','',1,50,'2014-10-14 10:22:20',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-10-14 10:22:20','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,1,'','',1,170,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3266,3344,'PC-Horse i nätverk','networking1116','<p><strong>VPN - Virtuellt Privat Nätverk ( Virtual Private Network)</strong><br /><br />Ett vanligt användningsområde för VPN-teknik är när större företag med kontor på geografiskt skilda platser över hela världen behöver ett gemensamt internt nätverk. Detta gör det t.ex möjligt att ge medarbetare tillgång till filer och funktioner på företagets gemensamma server.</p>\r\n<p>PC-Horse fungerar även i sådana nätverk, men beroende på hastigheten och databelastningen mellan den lokala datorn och närverket kan det uppstå \"time-out\" problem för PC-Horse om det samtidgt förekommer alltför tung datatrafik på förbindelsen.</p>\r\n<p>Typiska symptom på denna typ av problem är att PC-Horse fungerar väl och svarar snabbt när man arbetar uppkopplad på kontoret, men ger långa svarstider eller timeout (\"PC-Horse svarar ej\") när man arbetar hemifrån eller uppkopplad via ett, kanske långsamt, modem.</p>\r\n<p>Det kan då vara rekommendabelt att koppla bort sig från den gemensamma uppkopplingen under tiden man arbetar med PC-Horse. Filer sparas då lokalt på den egna datorn. När förbindelse återigen kopplas upp kommer de lokalt sparade filerna vanligtvis automatiskt att synkroniseras och data (hätar, stall, rapporter, mm) att kopieras över till användarens nätverksplats på den centrala servern.</p>','',1,50,'2014-10-14 10:22:20',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-10-14 10:22:20','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,1,'pc-horse i nätverk, pc-horse i VPN','Ett vanligt användningsområde för VPN-teknik är när större företag med kontor på geografiskt skilda platser över hela världen behöver ett gemensamt internt nätverk. Detta gör det t.ex möjligt att ge medarbetare tillgång till filer och funktioner på företagets gemensamma server.\r\n\r\nPC-Horse fungerar även i sådana nätverk, men beroende på hastigheten och databelastningen mellan den lokala datorn och närverket kan det uppstå \"time-out\" problem för PC-Horse om det samtidgt förekommer alltför tung datatrafik på förbindelsen. Typiska symptom på denna typ av problem är att PC-Horse fungerar väl och svarar snabbt när man arbetar uppkopplad på kontoret, men ger långa svarstider eller timeout (\"PC-Horse svarar ej\") när man arbetar hemifrån eller uppkopplad via ett, kanske långsamt, modem.',1,170,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3267,3345,'November 2014 - Vitamin D','nov201462545','<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 8pt; line-height: 107%;\"><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em><em>Denne artikel er skrevet af førsteamanuensis Dr. Dag Austbø ved <span style=\"font-family: Arial;\"><em>Norges miljø- og biovitenskaplige universitet</em></span>. Dr Dag Austbø og professor Knut Hove er to af nøglepersonerne bag udviklingen af PC-Horse. Deres videnskabelige arbejde og internationale netværk sikrer at programmets faktaoplysninger og beregningsmodeller står på sikkert videnskapeæigt grundlag.</em></em></span></em></span></span></p>\r\n<hr />\r\n<p>Vitamin D er nødvendig for normal omsætning af calcium hos dyr og mennesker. Mangel kan føre til rakitis(engelsk syge). Dette er en tilstand som medfører deformerede ben som følge af for lave koncentrationer af calcium og fosfor i ledbrusk og benvæv. Vitaminet findes som vitamin D2 (Ergocalciferol) i planter og som vitamin D3 (Kolecalciferol) i animalsk foder, særlig fra fisk. De to former, D2 og D3 har samme biologiske aktivitet, 1 mikrogram (µg) av D2 eller D3 svarer til 40 internationale enheder (IU) vitamin D. Når hestene går ude i sommerhalvåret vil sollyset betyde, at der bliver dannet vitamin D3 i huden. Dette indebærer, at heste som er meget ude i solen ikke har behov for ekstra tilførsel af vitamin D. I vinterhalvåret er der meget mindre sollys, særlig på de nordlige breddegrader og vi må sikre at foderrationen indeholder tilstrækkeligt med vitamin D for at undgå mangel.</p>\r\n<p><strong>Hvordan virker vitamin D i hestens krop ?</strong><br />I kroppen skal vitamin D2 og D3 omdannes til den biologisk aktive form 1,25(OH)2 D. Denne virker som et hormon og føres med blodet til tarmen, nyrene og skelettet. Her fører det til øget absorption af calcium fra tarmen, mindre udskillelse af calcium i nyrerne (øget resorption) og påvirker både mobilisering og resorption af calcium og fosfor fra skelettet. I tilæg til betydningen som vitamin D har for calciumomsætingen er det også kendt at det påvirker cellernes vækst og deling.</p>\r\n<p><br /><img src=\"images-joomla/stories/seasons/vitamin-d-horse.png\" alt=\"vitamin-d-horse\" /></p>\r\n<p><strong>Hestens behov for vitamin D<br /></strong>For heste som går ude og får rigelig med sollys i sommerhalvåret er der ikke defineret et behov for vitamin D, da sollyset fører til tilstrækkelig produktion af vitamin D i huden. For heste som opstaldes inde i vinterhalvåret hvor sollyset er stærkt reduseret, har NRC, 2007 defineret følgende behov.<br />For alle typer voksne heste (vedligehold, drægtighed, lakterende, i træning, avlshingste) er det daglige behov sat til 6,6 IU vitamin D per kg kropsvægt.<br />For ungheste er behovet 22.2, 17.4, 15.9 og 13.7 IU per kg kropsvægt ved en alder på henholdsvis 0-6, 7-12, 13-18 og 19-24 måneder.<br />For ungheste i træning er behovet sat til 20 IU per kg kropsvægt (gælder kun ungheste som er ældre end 12 måneder).<strong><br /></strong></p>\r\n<p><strong>Vitamin D i hestens foder<br /></strong>Kraftfoderblandinger til heste er normalt tilsat vitamin D. De tilsatte mængder varierer, men ligger normalt i området 500 – 2000 IU per kg foder.<br />Korn indeholder kun ganske lidt vitamin D.<br />Græs, wrap og hø indeholder imidlertid en del vitamin D, men mængderne varierer betydelig. Indholdet af vitamin D i græs øges med græssets udvikling. Det vil sige at græs som bliver slået sent på året indeholder mere vitamin D end tidligt slået græs. Hø eller wrap som har tørret i en periode i solen vil have højere indhold af vitamin D, afhængigt af hvor længe græsset har vært udsat for sollys.<br />Vitamin D bliver almindeligvis ikke analyseret i grovfoderet , men af litteraturen fremgår indholdet af vitamin D som normalt er representativt for de forskellige typer af grovfoder. PC-Horse anvender værdier for indhold af vitamin D i græs, wrap og hø i henhold til Ballet et al., 2000.</p>\r\n<p><strong>Tabell 1. Middelværdier for indhold af vitamin D i græs, wrap og hø, IU per kg TS (Ballet et al., 2000).</strong></p>\r\n<table style=\"width: 550px;\" border=\"1\" cellpadding=\"10\" align=\"left\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;</td>\r\n<td><span style=\"font-size: 8pt; line-height: 107%; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\">Græs*</span></td>\r\n<td>Wrap</td>\r\n<td>Hø</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Vitamin D, IU/kg DM</td>\r\n<td>365</td>\r\n<td>440</td>\r\n<td>1155</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><br />*Græs og kløver</p>\r\n<p>Når du bruger PC-Horse til at udregne foderrationer til dine heste ser du let hvor meget vitamin D der er i rationen. Du får en advarsel hvis mængderne er udenfor det anbefalede område. Vitamin D er et af de fedtopløselige vitaminer som lagres i kropsfedtet og kan føre til forgiftning hvis det bliver givet i for store mængder over lang tid. PC-Horse giver en advarsel hvis vitamin D bliver givet i for store mængder.</p>\r\n<p><em>Referense: Ballet, N., J.C. Robert &amp; P.E.V. Williams. 2000. Vitamins in forages. page 399-431 In: </em><em>Givens, D.I., E. Own, R.F.E. Axford &amp; H.M. Omed (Eds.). 2000. Forage evaluation in </em><em>ruminant nutrition. CABI Publishing.</em></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>&nbsp;Hvordan har Du gavn af PC-Horse i forbindelse med dette?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse er et af verdens mest kvalificerede hjælpemidler til fodringplanlægning for heste. Du kan følge og holde orden på hestene (race, køn, vægt, huld, alder, træningsintensitet, udegang, mm) og fodre dem med færdig foder –fra foderfirmaer samt kombinere disse med dine egne foderanalyser (eurofins analyser kan lægges ind direkte, dog ikke i DK endnu).</p>\r\n<p>Behovet for hver hest beregnes individuelt og hvis du har en hest som afviger fra det normale i vægt eller aktivitet så kan du hurtigt korrigere denne hests foderplan for at få fodringen til at passe.</p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" lang=\"da\"><a href=\"administrator/index.php/da/manual/demos\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Se en</span> <span class=\"hps\">video om brug af</span> <span class=\"hps\">PC Horse</span></span></a> </span></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><a href=\"administrator/index.php/da/manual/feed-lists/importfeedanalysis\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Hvordan</span> <span class=\"hps\">du lægger</span> <span class=\"hps\">dit</span> <span class=\"hps\">foder</span> <span class=\"hps\">analyse</span> <span class=\"hps\">direkte i programmet</span></span></a></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><a href=\"administrator/index.php/da/news\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Se, hvad</span> <span class=\"hps\">foder</span> <span class=\"hps\">er inkluderet</span> <span class=\"hps\">i programmets</span> Danmarks<span class=\"hps\">liste</span></span></a></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><a href=\"administrator/index.php/da/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\">Foregående måned</span>s<span class=\"hps\">artikler</span> <span class=\"hps\">kan findes her</span></span></a></strong></span></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" alt=\"PCHlogo-Science\" width=\"165\" height=\"64\" /></p>\r\n<hr />','',1,72,'2014-09-22 10:47:20',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-10-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,1,'hestens behov af vitamin D, d vitamin for heste','Hestens behov for vitamin D\r\nFor heste som går ude og får rigelig med sollys i sommerhalvåret er der ikke defineret et behov for vitamin D, da sollyset fører til tilstrækkelig produktion af vitamin D i huden. For heste som opstaldes inde i vinterhalvåret hvor sollyset er stærkt reduseret, har NRC, 2007 defineret følgende behov.\r\nFor alle typer voksne heste (vedligehold, drægtighed, lakterende, i træning, avlshingste) er det daglige behov sat til 6,6 IU vitamin D per kg kropsvægt.\r\nFor ungheste er behovet 22.2, 17.4, 15.9 og 13.7 IU per kg kropsvægt ved en alder på henholdsvis 0-6, 7-12, 13-18 og 19-24 måneder.\r\nFor ungheste i træning er behovet sat til 20 IU per kg kropsvægt (gælder kun ungheste som er ældre end 12 måneder).',1,101,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3268,3346,'November 2014 - Vitamin D','nov201469226','<p>Vitamin D er nødvendig for normal kalsiumomsetting hos dyr og mennesker. Mangel kan føre til rakitt. Dette er en tilstand som gir deformerte ben som følge av for lave konsentrasjoner av kalsium og fosfor i leddbrusk og benvev. Vitaminet finnes som vitamin D2 (Ergocalciferol) i planter og som vitamin D3 (Kolecalciferol) i animalsk fôr, særlig fra fisk. De to formene, D2 og D3 har samme biologiske aktivitet, 1 mikrogram (µg) av D2 eller D3 tilsvarer 40 internasjonale enheter (IU) vitamin D. Når hestene går ute i sommerhalvåret vil sollyset føre til at det produseres vitamin D3 i huden. Dette betyr at hester som er mye ute i solen ikke har behov for ekstra tilførsel av vitamin D. I vinterhalvåret er det mye mindre sollys, særlig på de nordlige breddegradene, og vi må sikre at fôrrasjonen inneholder nok vitamin D for å unngå mangel.</p>\r\n<p><strong>Hvordan virker vitamin D i kroppen?</strong><br />I kroppen må vitamin D2 og D3 omdannes til den biologisk aktive formen 1,25(OH)2 D. Denne virker som et hormon og føres med blodet til tarmen, nyrene og skjelettet. Her fører det til økt absorpsjon av kalsium fra tarmen, mindre utskilling av kalsium i nyrene (økt reabsorpsjon) og påvirker både mobilisering og reabsorpsjon av kalsium og fosfor fra skjelettet. I tillegg til betydningen vitamin D har for kalsiumomsettingen er det også kjent at det påvirker cellenes vekst og differensiering.</p>\r\n<p><br /><img src=\"images-joomla/stories/seasons/vitamin-d-horse.png\" alt=\"vitamin-d-horse\" /></p>\r\n<p><br /><strong>Hestens behov for vitamin D</strong><br />For hester som går ute og får rikelig sollys i sommerhalvåret er det ikke definert et behov for vitamin D, da sollyset fører til tilstrekkelig danning av vitamin D i huden. For hester som oppstalles inne og i vinterhalvåret da sollyset er sterkt redusert har NRC, 2007 definert følgende behov.<br />For alle typer voksne hester (vedlikehold, drektig, lakterende, i trening, avlshingster) er dagsbehovet satt til 6,6 IU vitamin D per kg kroppsvekt.<br />For unghester er behovet 22.2, 17.4, 15.9 og 13.7 IU per kg kroppsvekt ved alder henholdsvis 0-6, 7-12, 13-18 og 19-24 måneder.<br />For unghester i trening er behovet satt til 20 IU per kg kroppsvekt (gjelder bare unghester eldre enn 12 måneder).</p>\r\n<p><br /><strong>Vitamin D i hestens fôr</strong><br />Kraftfôrblandinger til hester er vanligvis tilsatt vitamin D. Mengdene tilsatt varierer, men ligger ofte i området 500 – 2000 IU per kg fôr.<br />Korn inneholder lite eller ikke noe vitamin D.<br />Gras, ensilasje og høy inneholder imidlertid en del vitamin D, men mengden varierer betydelig. Innholdet av vitamin D i gras øker med grasets utvikling. Det vil si at gras som blir slått sent i sesongen inneholder mer vitamin D enn tidlig slått gras. Høy eller ensilasje som har tørket en periode i sola vil ha høyere innhold av vitamin D, avhengig av hvor lenge de har vært utsatt for sollys.<br />Da vitamin D vanligvis ikke blir analysert i grovfôret må vi gå til litteraturen for å finne opplysninger om hvilke innhold av vitamin D som kan være representative for de ulike typene grovfôr. PC-Horse bruker verdier for innhold av vitamin D i gras, ensilasje og høy i henhold til Ballet et al., 2000.</p>\r\n<p><strong>Tabell 1. Middelverdier for innhold av vitamin D i gras, ensilasje og høy, IU per kg TS (Ballet et al., 2000).</strong></p>\r\n<table style=\"width: 550px;\" border=\"1\" cellpadding=\"10\" align=\"left\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;</td>\r\n<td>Gras*</td>\r\n<td>Ensilasje</td>\r\n<td>Høy</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Vitamin D, IU/kg DM</td>\r\n<td>365</td>\r\n<td>440</td>\r\n<td>1155</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><br />*Gras og kløver</p>\r\n<p>Når du bruker PC-Horse til å sette opp rasjoner til hestene dine ser du med en gang hvor mye vitamin D det er i rasjonen. Du får advarsel dersom mengden er utenfor det anbefalte området. Vitamin D er ett av de fettløselige vitaminene som lagres i kroppsfett og kan føre til forgiftning dersom det gis i for store mengder over lengre tid. PC-Horse gir advarsel dersom vitamin D blir gitt i for store mengder.</p>\r\n<p><em>Referanse: Ballet, N., J.C. Robert &amp; P.E.V. Williams. 2000. Vitamins in forages. page 399-431 In:</em><br /><em>Givens, D.I., E. Own, R.F.E. Axford &amp; H.M. Omed (Eds.). 2000. Forage evaluation in</em><br /><em>ruminant nutrition. CABI Publishing.</em></p>\r\n<p><strong>&nbsp;</strong></p>','',1,72,'2014-09-22 10:47:20',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-10-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,1,'','',1,101,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'de-DE',''),(3269,3347,'November 2014 - Vitamin D','nov201489566','<hr />\r\n<p><span style=\"line-height: 107%;\"><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em>The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences institution. Dr. Dag Austbø and Dr. Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the continued development of PC-Horse and to secure that our calculations are based on established scientific data.</em></span> </em> </span> </span></p>\r\n<hr />\r\n<p>Vitamin D is vital for calcium homeostasis in animals and man. A deficiency may lead to bone deformities, commonly called rickets, resulting from decreased concentrations of calcium and phosphorus in cartilage and bone. The vitamin is found as vitamin D2 (Ergocalciferol) in plants and as vitamin D3 (Cholecalciferol) in feeds of animal origin, especially fish. The two forms, D2 and D3 have similar biological activity; 1 µg of D2 or D3 equals 40 international units (IU) vitamin D. During summer, exposure to sunlight leads to production of vitamin D3 in the skin. This means that horses exposed to sunlight have no need for additional vitamin D from their ration. In winter however, sunlight is sparse, especially in northern altitudes and vitamin D should be supplied through the daily ration.</p>\r\n<p><strong>Role of vitamin D in the body</strong><br />In the body, the D vitamins are transformed into the biologically active form 1.25(OH)2D when needed. This molecule acts as a hormone, targeting the intestines, kidneys and bone. It facilitates calcium absorption, reabsorption of calcium from the kidneys and influences both mobilization and reabsorption of calcium and phosphorus from bone. In addition to the role of vitamin D in calcium metabolism, the vitamin also influences cell growth and differentiation.</p>\r\n<p><strong>Requirements for vitamin D</strong><br />Horses exposed to sunlight several hours a day will get enough vitamin D from the sun, and no extra supplements should be needed. But for horses with less exposure to sunlight, NRC 2007 defines specific requirements which should be provided with the feed to maintain adequate vitamin D levels:<br />- For adult horses at maintenance, in training, gestation and in lactation as well as for stallions in the mating season the daily requirements are set to 6.6 IU vitamin D per kg body weight. Therefore, typical daily intakes should be between 3000 and 4000 IU for a 500 kg horse.<br />- For young growing horses the requirements are set to 22.2, 17.4, 15.9 and 13.7 IU per kg body weight for 0-6, 7-12, 13-18, and 19-24 months of age.<br />- For young horses in training the requirements are 20 IU per kg body weight (applied only to horses older than 12 months of age).</p>\r\n<p><img style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" src=\"images-joomla/stories/seasons/vitamin-d-horse.png\" alt=\"vitamin-d-horse\" /></p>\r\n<p><strong>Vitamin D in horse feeds</strong><br />Compound feeds for horses most often have added vitamin D3. The amounts added may vary, but are commonly between 500 and 2000 IU per kg.<br />Grains contain very little or no vitamin D. Fresh grasses, haylage and hay contain vitamin D2 in significant, but varying amounts. In general, vitamin D levels in grass increase in the later stages of maturity, meaning that late cut grass will have more vitamin D than early cut grass. When hay or haylage are dried in the sun, more vitamin D2 will be formed, depending on the duration of exposure to sunlight.<br />Vitamin D is normally not analyzed in forage samples due to cost. In the planning of rations, horse owners therefore have to rely upon mean values given in the literature. In PC-Horse we use values for vitamin D in grass, haylage and hay according to Ballet et al., 2000.</p>\r\n<p><strong>Table 1. Mean values for vitamin D in grass, haylage and hay, IU per kg dry matter. (Ballet et al., 2000).</strong></p>\r\n<table style=\"width: 550px; margin-left: auto; margin-right: auto;\" border=\"1\" cellpadding=\"10\" align=\"left\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;</td>\r\n<td>Grass*</td>\r\n<td>Haylage</td>\r\n<td>Hay</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Vitamin D, IU/kg DM</td>\r\n<td>365</td>\r\n<td>440</td>\r\n<td>\r\n<p>1155</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><br />*Grass and legumes</p>\r\n<p>By using PC-Horse to formulate rations for your horses you will immediately see how much vitamin D your horses get in their daily ration. You will also be warned if the amounts are out of the recommended range. Vitamin D is one of the vitamins which accumulate in body fat, and can be toxic if fed in too high amounts over prolonged periods of time. PC-Horse warns against Vitamin D overdosing.</p>\r\n<p><em>Reference:Ballet, N., J.C. Robert &amp; P.E.V. Williams. 2000. Vitamins in forages. page 399-431 In: Givens, D.I., E. Own, R.F.E. Axford &amp; H.M. Omed (Eds.). 2000. Forage evaluation in ruminant nutrition. CABI Publishing</em></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>What does this mean in practice?</strong></p>\r\n<p>Daily intake of roughage varies based on feed quality, production classes, individual appetite and each individual\'s place in the herd hierarchy. This means that we must observe horses in a herd closely and make corrections to the feed offered each individual at night-time or early morning to avoid some individuals growing too fat or too thin.</p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/manual/demos\"><strong><strong>Watch a video on using PC-Horse</strong></strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/news/new-feedlist\"><strong>See what feeds are included in the program´s ready-to-go feed list</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/articles/topic-of-the-month/other-topics\"><strong>Previous month articles can be found here</strong></a></p>\r\n<p><em><strong>Give us topic suggestions for future monthly articles</strong></em></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" alt=\"PCHlogo-Science\" width=\"165\" height=\"64\" /></p>\r\n<hr />','',1,72,'2014-09-22 10:47:20',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-10-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,1,'vitamin D for horses','Compound feeds for horses most often have added vitamin D3. The amounts added may vary, but are commonly between 500 and 2000 IU per kg.\r\nGrains contain very little or no vitamin D. Fresh grasses, haylage and hay contain vitamin D2 in significant, but varying amounts. In general, vitamin D levels in grass increase in the later stages of maturity, meaning that late cut grass will have more vitamin D than early cut grass. When hay or haylage are dried in the sun, more vitamin D2 will be formed, depending on the duration of exposure to sunlight.\r\nVitamin D is normally not analyzed in forage samples due to cost. In the planning of rations, horse owners therefore have to rely upon mean values given in the literature. In PC-Horse we use values for vitamin D in grass, haylage and hay according to Ballet et al., 2000.',1,101,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3270,3348,'Novembre 2014 - La Vitamine D','nov201455059','<p>La Vitamine D est indispensable à la régulation du calcium dans les os des hommes et les animaux. Une carence peut entraîner des déformations osseuses connues sous le nom de rachitisme, dues à une baisse des quantités de calcium dans les os et cartilages.</p>\r\n<p>La vitamine naturelle se trouve sous la forme vitamine D2 (Ergocalciférol) dans les végétaux, et sous la forme vitamine D3 (Cholécalciférol)dans les aliments d\'origine animale, principalement le poisson et les produits laitiers. Ces deux formes, D2 et D3 ont une activité biologique similaire; 1 µg of D2 ou D3 équivaut à 40 unités internationales (UI)de vitamine D.<br />Pendant l\'été, la peau des mammifères produit de la vitamine D grâce aux rayons du soleil. Ceci signifie qu\'il est alors inutile de supplémenter en vitamine D des chevaux au pré. En revanche, en hiver, le temps d\'exposition au soleil est faible, d\'autant plus que l\'on est dans des pays septentrionaux ; la vitamine D doit alors être ajoutée à la ration journalière.</p>\r\n<p><strong>Rôle biologique de la Vitamine D</strong><br />Après ingestion les différentes formes de vitamine D sont transformées à la demande en une forme active, la 1.25(OH)2D . Cette molécule agit comme une hormone sur les intestins, les reins et les os. Elle facilite l\'absorption intestinale et la réabsorption rénale du calcium, et est indispensable aux phénomènes d\'absorption et mobilisation du calcium de phosphore osseux. En plus de ce rôle dans la régulation du métabolisme du calcium, la vitamine D intervient aussi dans la croissance et la différentiation cellulaires.</p>\r\n<p><strong>Besoins en vitamine D</strong><br />Les chevaux bénéficiant de la lumière solaire, plusieurs heures par jour fabriquent assez de vitamine D et n\'ont pas de besoins supplémentaires. Mais pour les chevaux moins ou non exposés au soleil, le NRC 2007 définit des besoins spécifiques qui doivent être couverts par la ration pour maintenir un niveau sanguin de Vitamine D adéquat:<br />- Pour des chevaux adultes à l\'entretient, à l\'entraînement, en gestation ou en lactation, aussi bien que pour des étalons en période de monte, les besoins journaliers s\'établissent à 6.6 IU de vitamine D par kg de poids vif. Ainsi la dose classique ingérée se situe entre 3000 and 4000 UI par jour, pour un cheval de 500 kg.<br />- Pour les jeunes chevaux en croissance, les besoins apparaissent être de 22.2, 17.4, 15.9 et 13.7 UI / kg PV pour 0-6, 7-12, 13-18, et 19-24 mois d\'âge.<br />- Pour les jeunes chevaux de plus de 12 mois, à l\'entraînement, les besoins 20 IU par kg de PV.</p>\r\n<p><strong><img style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" src=\"images-joomla/stories/seasons/vitamin-d-horse.png\" alt=\"vitamin-d-horse\" /></strong></p>\r\n<p><strong>La Vitamine D dans les aliments pour chevaux.</strong><br />Les aliments composés pour chevaux, sont le plus fréquemment supplémentés en vitamin D3. Les quantités apportées varient généralement entre 500 et 200 UI par kg.<br /><br />Les céréales sont très pauvres en vitamine D. L\'herbe pâturée, l\'enrubannage et le foin contiennent des quantités intéressantes mais très variables de vitamind D2. Généralement la concentration en vitamine D de l\'herbe augmente avec le stade de maturité ; l\'herbe coupée tard sera donc plus riche en vitamine D que les coupes précoces. Quand on a un pré-fanage ou un fanage au soleil, l\'enrubannage ou le foin seront plus riches en vitamine D2, et ce d\'autant plus que l\'exposition au soleil aura duré plus longtemps.<br /><br />La Vitamine D n\'est pas analysée en routine dans les analyses de fourrage, en raison d\'un coût élevé. Lors du calcul de rations, les propriétaires de chevaux utilisent généralement les données moyennes que l\'on trouve dans les tables NRC ou INRA, ou dans une littérature plus récente. Dans PC-Horse nous avons choisit d\'utiliser les valeurs en vitamines D dans l\'herbe, l\'enrubannage et le foin publiées par Ballet et coll., 2000.<br />Tableau 1. Valeurs moyennes de la vitamine D pour l\'herbe, l\'enrubannage et le foin en UI par kg MS. (Ballet et coll., 2000).</p>\r\n<table style=\"width: 550px;\" border=\"1\" cellpadding=\"10\" align=\"left\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;</td>\r\n<td>Herbe*</td>\r\n<td>Enrubannage</td>\r\n<td>Foin</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Vitamine D, UI/kg MS</td>\r\n<td>365</td>\r\n<td>440</td>\r\n<td>1155</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><br />&nbsp;*Herbe et végétaux consommables tells que légumes.</p>\r\n<p>En utilisant le PC-Horse pour calculer les rations de vos chevaux, vous verrez directement apparaître la quantité de vitamine D qu\'ils consommeront quotidiennement. Vous serez également alertés si les quantités apportés ne sont pas inscrits dans les recommandations. La Vitamine D est une de celles qui sont stockées dans les masses graisseuses, et elle peut devenir toxique si les ingestions sont supérieures aux besoins sur une période plus ou moins longue. PC-Horse alerte en cas de surdosage en Vitamine D.</p>\r\n<p><em>Référence: Ballet, N., J.C. Robert &amp; P.E.V. Williams. 2000. Vitamins in forages. page 399-431 In: Givens, D.I., E. Own, R.F.E. Axford &amp; H.M. Omed (Eds.). 2000. Forage evaluation in</em><br /><em>ruminant nutrition. CABI Publishing.</em></p>','',1,72,'2014-09-22 10:47:20',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-10-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,1,'Besoins en vitamine D','Besoins en vitamine D\r\nLes chevaux bénéficiant de la lumière solaire, plusieurs heures par jour fabriquent assez de vitamine D et n\'ont pas de besoins supplémentaires. Mais pour les chevaux moins ou non exposés au soleil, le NRC 2007 définit des besoins spécifiques qui doivent être couverts par la ration pour maintenir un niveau sanguin de Vitamine D adéquat:\r\n- Pour des chevaux adultes à l\'entretient, à l\'entraînement, en gestation ou en lactation, aussi bien que pour des étalons en période de monte, les besoins journaliers s\'établissent à 6.6 IU de vitamine D par kg de poids vif. Ainsi la dose classique ingérée se situe entre 3000 and 4000 UI par jour, pour un cheval de 500 kg.\r\n- Pour les jeunes chevaux en croissance, les besoins apparaissent être de 22.2, 17.4, 15.9 et 13.7 UI / kg PV pour 0-6, 7-12, 13-18, et 19-24 mois d\'âge.\r\n- Pour les jeunes chevaux de plus de 12 mois, à l\'entraînement, les besoins 20 IU par kg de PV.',1,101,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(3271,3349,'November 2014 - Vitamin D','nov201473568','<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; line-height: 107%;\"><em>Artikkelen er skrevet av Dr. Dag Austbø ved Norges miljø- og biovitenskaplige universitet. Dr. Austbø og Dr. Knut Hove er to av nøkkelpersonene bak utviklingen av PC-Horse. Deres faglige arbeid og internasjonale nettverk bidrar til at programmets innhold &nbsp;og beregningsmodeller bygger på etablerte vitenskaplige data.</em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p>Vitamin D er nødvendig for normal kalsiumomsetting hos dyr og mennesker. Mangel kan føre til rakitt. Dette er en tilstand som gir deformerte ben som følge av for lave konsentrasjoner av kalsium og fosfor i leddbrusk og benvev. Vitaminet finnes som vitamin D2 (Ergocalciferol) i planter og som vitamin D3 (Kolecalciferol) i animalsk fôr, særlig fra fisk. De to formene, D2 og D3 har samme biologiske aktivitet, 1 mikrogram (µg) av D2 eller D3 tilsvarer 40 internasjonale enheter (IU) vitamin D. Når hestene går ute i sommerhalvåret vil sollyset føre til at det produseres vitamin D3 i huden. Dette betyr at hester som er mye ute i solen ikke har behov for ekstra tilførsel av vitamin D. I vinterhalvåret er det mye mindre sollys, særlig på de nordlige breddegradene, og vi må sikre at fôrrasjonen inneholder nok vitamin D for å unngå mangel.</p>\r\n<p><strong>Hvordan virker vitamin D i kroppen?</strong><br />I kroppen må vitamin D2 og D3 omdannes til den biologisk aktive formen 1,25(OH)2 D. Denne virker som et hormon og føres med blodet til tarmen, nyrene og skjelettet. Her fører det til økt absorpsjon av kalsium fra tarmen, mindre utskilling av kalsium i nyrene (økt reabsorpsjon) og påvirker både mobilisering og reabsorpsjon av kalsium og fosfor fra skjelettet. I tillegg til betydningen vitamin D har for kalsiumomsettingen er det også kjent at det påvirker cellenes vekst og differensiering.</p>\r\n<p><br /><strong>Hestens behov for vitamin D</strong><br />For hester som går ute og får rikelig sollys i sommerhalvåret er det ikke definert et behov for vitamin D, da sollyset fører til tilstrekkelig danning av vitamin D i huden. For hester som oppstalles inne og i vinterhalvåret da sollyset er sterkt redusert har NRC, 2007 definert følgende behov.<br />For alle typer voksne hester (vedlikehold, drektig, lakterende, i trening, avlshingster) er dagsbehovet satt til 6,6 IU vitamin D per kg kroppsvekt.<br />For unghester er behovet 22.2, 17.4, 15.9 og 13.7 IU per kg kroppsvekt ved alder henholdsvis 0-6, 7-12, 13-18 og 19-24 måneder.<br />For unghester i trening er behovet satt til 20 IU per kg kroppsvekt (gjelder bare unghester eldre enn 12 måneder).</p>\r\n<p><img style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" src=\"images-joomla/stories/seasons/vitamin-d-horse.png\" alt=\"vitamin-d-horse\" /></p>\r\n<p><br /><strong>Vitamin D i hestens fôr</strong><br />Kraftfôrblandinger til hester er vanligvis tilsatt vitamin D. Mengdene tilsatt varierer, men ligger ofte i området 500 – 2000 IU per kg fôr.<br />Korn inneholder lite eller ikke noe vitamin D.<br />Gras, ensilasje og høy inneholder imidlertid en del vitamin D, men mengden varierer betydelig. Innholdet av vitamin D i gras øker med grasets utvikling. Det vil si at gras som blir slått sent i sesongen inneholder mer vitamin D enn tidlig slått gras. Høy eller ensilasje som har tørket en periode i sola vil ha høyere innhold av vitamin D, avhengig av hvor lenge de har vært utsatt for sollys.<br />Da vitamin D vanligvis ikke blir analysert i grovfôret må vi gå til litteraturen for å finne opplysninger om hvilke innhold av vitamin D som kan være representative for de ulike typene grovfôr. PC-Horse bruker verdier for innhold av vitamin D i gras, ensilasje og høy i henhold til Ballet et al., 2000.</p>\r\n<p><strong>Tabell 1. Middelverdier for innhold av vitamin D i gras, ensilasje og høy, IU per kg TS (Ballet et al., 2000).</strong></p>\r\n<table style=\"width: 550px;\" border=\"1\" cellpadding=\"10\" align=\"left\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;</td>\r\n<td>Gras*</td>\r\n<td>Ensilasje</td>\r\n<td>Høy</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Vitamin D, IU/kg DM</td>\r\n<td>365</td>\r\n<td>440</td>\r\n<td>1155</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><br />*Gras og kløver</p>\r\n<p>Når du bruker PC-Horse til å sette opp rasjoner til hestene dine ser du med en gang hvor mye vitamin D det er i rasjonen. Du får advarsel dersom mengden er utenfor det anbefalte området. Vitamin D er ett av de fettløselige vitaminene som lagres i kroppsfett og kan føre til forgiftning dersom det gis i for store mengder over lengre tid. PC-Horse gir advarsel dersom vitamin D blir gitt i for store mengder.</p>\r\n<p><em>Referanse: Ballet, N., J.C. Robert &amp; P.E.V. Williams. 2000. Vitamins in forages. page 399-431 In:</em><br /><em>Givens, D.I., E. Own, R.F.E. Axford &amp; H.M. Omed (Eds.). 2000. Forage evaluation in</em><br /><em>ruminant nutrition. CABI Publishing.</em></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hvor stor nytte av PC-Horse har du i samband med dette?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse er et av verdens mest kvalifiserte hjelpemiddel for fôring av hester. Du kan følge med og holde orden på alle typer hester (rase, kjønn, vekt, hold, alder, treningsintensitet, utegang, mm) og fôre dem etter ferdig-til-bruk-analyser på markedets ledende hestefôr, samt kombinere disse med dine egne fôranalyser (Eurofins sine analyser kan leses inn i programmet automatisk). Næringsbehovet for hver enkelt hest beregnes individuelt. Dersom du ser en hest som avviker fra det normale eller ønskelige i vekt, utvikling eller adferd så kan du raskt korrigere hestens fôrplan for å rette på problemet.</p>\r\n<p><strong>Noen lenker:</strong><br /> <br /><a href=\"index.php/nb/manual/demos\">Se en film om hvordan PC-Horse fungerer</a> &nbsp;</p>\r\n<p><a href=\"index.php/nb/manual/feed-lists/importfeedanalysis\">Hvordan du leser inn din grovfôranalyse automatisk i programmet</a> <br /> <br /> <a href=\"index.php/nb/news\">Se hvilke fôr som inngår i programmets ready-to-go fôrliste (Garantifôrlisten)</a> <br /> <br /> <a href=\"index.php/nb/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\">Tidligere månedsartikler finner du her </a><br /> <br /><strong> <em>Gi oss gjerne forslag til emner for kommende månedsartikler </em></strong></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" alt=\"PCHlogo-Science\" width=\"165\" height=\"64\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>&nbsp;</strong></p>','',1,72,'2014-09-22 10:47:20',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','0000-00-00 00:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,1,'Vitamin D for hest','For hester som går ute og får rikelig sollys i sommerhalvåret er det ikke definert et behov for vitamin D, da sollyset fører til tilstrekkelig danning av vitamin D i huden. For hester som oppstalles inne og i vinterhalvåret da sollyset er sterkt redusert har NRC, 2007 definert følgende behov.\r\nFor alle typer voksne hester (vedlikehold, drektig, lakterende, i trening, avlshingster) er dagsbehovet satt til 6,6 IU vitamin D per kg kroppsvekt.\r\nFor unghester er behovet 22.2, 17.4, 15.9 og 13.7 IU per kg kroppsvekt ved alder henholdsvis 0-6, 7-12, 13-18 og 19-24 måneder.\r\nFor unghester i trening er behovet satt til 20 IU per kg kroppsvekt (gjelder bare unghester eldre enn 12 måneder).',1,101,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3272,3350,'November 2014 - Vitamin D','nov201476977','<p>Vitamin D er nødvendig for normal kalsiumomsetting hos dyr og mennesker. Mangel kan føre til rakitt. Dette er en tilstand som gir deformerte ben som følge av for lave konsentrasjoner av kalsium og fosfor i leddbrusk og benvev. Vitaminet finnes som vitamin D2 (Ergocalciferol) i planter og som vitamin D3 (Kolecalciferol) i animalsk fôr, særlig fra fisk. De to formene, D2 og D3 har samme biologiske aktivitet, 1 mikrogram (µg) av D2 eller D3 tilsvarer 40 internasjonale enheter (IU) vitamin D. Når hestene går ute i sommerhalvåret vil sollyset føre til at det produseres vitamin D3 i huden. Dette betyr at hester som er mye ute i solen ikke har behov for ekstra tilførsel av vitamin D. I vinterhalvåret er det mye mindre sollys, særlig på de nordlige breddegradene, og vi må sikre at fôrrasjonen inneholder nok vitamin D for å unngå mangel.</p>\r\n<p><strong>Hvordan virker vitamin D i kroppen?</strong><br />I kroppen må vitamin D2 og D3 omdannes til den biologisk aktive formen 1,25(OH)2 D. Denne virker som et hormon og føres med blodet til tarmen, nyrene og skjelettet. Her fører det til økt absorpsjon av kalsium fra tarmen, mindre utskilling av kalsium i nyrene (økt reabsorpsjon) og påvirker både mobilisering og reabsorpsjon av kalsium og fosfor fra skjelettet. I tillegg til betydningen vitamin D har for kalsiumomsettingen er det også kjent at det påvirker cellenes vekst og differensiering.</p>\r\n<p><br /><img src=\"images-joomla/stories/seasons/vitamin-d-horse.png\" alt=\"vitamin-d-horse\" /></p>\r\n<p><br /><strong>Hestens behov for vitamin D</strong><br />For hester som går ute og får rikelig sollys i sommerhalvåret er det ikke definert et behov for vitamin D, da sollyset fører til tilstrekkelig danning av vitamin D i huden. For hester som oppstalles inne og i vinterhalvåret da sollyset er sterkt redusert har NRC, 2007 definert følgende behov.<br />For alle typer voksne hester (vedlikehold, drektig, lakterende, i trening, avlshingster) er dagsbehovet satt til 6,6 IU vitamin D per kg kroppsvekt.<br />For unghester er behovet 22.2, 17.4, 15.9 og 13.7 IU per kg kroppsvekt ved alder henholdsvis 0-6, 7-12, 13-18 og 19-24 måneder.<br />For unghester i trening er behovet satt til 20 IU per kg kroppsvekt (gjelder bare unghester eldre enn 12 måneder).</p>\r\n<p><br /><strong>Vitamin D i hestens fôr</strong><br />Kraftfôrblandinger til hester er vanligvis tilsatt vitamin D. Mengdene tilsatt varierer, men ligger ofte i området 500 – 2000 IU per kg fôr.<br />Korn inneholder lite eller ikke noe vitamin D.<br />Gras, ensilasje og høy inneholder imidlertid en del vitamin D, men mengden varierer betydelig. Innholdet av vitamin D i gras øker med grasets utvikling. Det vil si at gras som blir slått sent i sesongen inneholder mer vitamin D enn tidlig slått gras. Høy eller ensilasje som har tørket en periode i sola vil ha høyere innhold av vitamin D, avhengig av hvor lenge de har vært utsatt for sollys.<br />Da vitamin D vanligvis ikke blir analysert i grovfôret må vi gå til litteraturen for å finne opplysninger om hvilke innhold av vitamin D som kan være representative for de ulike typene grovfôr. PC-Horse bruker verdier for innhold av vitamin D i gras, ensilasje og høy i henhold til Ballet et al., 2000.</p>\r\n<p><strong>Tabell 1. Middelverdier for innhold av vitamin D i gras, ensilasje og høy, IU per kg TS (Ballet et al., 2000).</strong></p>\r\n<table style=\"width: 550px;\" border=\"1\" cellpadding=\"10\" align=\"left\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;</td>\r\n<td>Gras*</td>\r\n<td>Ensilasje</td>\r\n<td>Høy</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Vitamin D, IU/kg DM</td>\r\n<td>365</td>\r\n<td>440</td>\r\n<td>1155</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><br />*Gras og kløver</p>\r\n<p>Når du bruker PC-Horse til å sette opp rasjoner til hestene dine ser du med en gang hvor mye vitamin D det er i rasjonen. Du får advarsel dersom mengden er utenfor det anbefalte området. Vitamin D er ett av de fettløselige vitaminene som lagres i kroppsfett og kan føre til forgiftning dersom det gis i for store mengder over lengre tid. PC-Horse gir advarsel dersom vitamin D blir gitt i for store mengder.</p>\r\n<p><em>Referanse: Ballet, N., J.C. Robert &amp; P.E.V. Williams. 2000. Vitamins in forages. page 399-431 In:</em><br /><em>Givens, D.I., E. Own, R.F.E. Axford &amp; H.M. Omed (Eds.). 2000. Forage evaluation in</em><br /><em>ruminant nutrition. CABI Publishing.</em></p>\r\n<p><strong>&nbsp;</strong></p>','',1,72,'2014-09-22 10:47:20',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-10-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,1,'','',1,101,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3273,3351,'November 2014 - Vitamin D','nov201415725','<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><em>Denna artikel<em> är skriven av försteamanuensen Dr Dag Ausbø vid Universitet for miljø og biovitenskap i Norge. </em> Dr </em><em><span style=\"line-height: 115%;\">Dag Austbø och Professor Knut Hove är två av nyckelpersonerna bakom utvecklingen av PC-Horse. Deras vetenskapliga arbete och internationella nätverk bidrar till att programmets faktauppgifter och beräkningsmodeller står på etablerad vetenskaplig grund.</span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">Vitamin är nödvändigt för kalciumomsättningen hos både människor och djur. Brist kan leda till rakitis (engelska sjukan). Detta är ett sjukdomstillstånd som ger deformerade ben som en följd av alltför låg koncentration av kalcium och fosfor i ledbrosk och benvävnad. Vitaminet förekommer som vitamin D2 (Ergocalciferol) i växter och som vitamin D3 (Kolecalciferol) i animaliska foder, då i synnerhet från fisk. De två formerna, D2 och D3, har samma biologiska aktivitet, 1 mikrogram (µg) av D2 eller D3 motsvarar 40 internationella enheter (IU) vitamin D. När hästarna går ute under sommarhalvåret gör solljuset så att det produceras vitamin D3 i huden. Det betyder att hästar som är mycket ute i solen inte har behov av extra vitamin D. Under vinterhalvåret, då det är betydligt mindre solljus, i synnerhet på de nordligare breddgraderna, måste man därför försäkra sig om att hästens dagsranson innehåller tillräcklig mängd vitamin D för att inte komplikationer ska tillstöta.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Hur fungerar vitamin D i kroppen?<br /></strong>I kroppen bör vitamin D2 ocxh D3 omformas till den biologiskt aktiva formen 1,25(OH)2 D. Denna verkar som ett hormon och transporteras med blodet till tarmarna, njurarna och skelettet. Här leder det till ett ökat upptag av kalcium från tarmen, minskad utfällning av kalcium i njurarna (ökat återupptag) och påverkar både mobilisering och återupptagning av kalcium och fosfor ur skelettet. Förutom betydelsen vitamin D har för kalciumomsättningen är det också känt att det påverkar cellernas tillväxt och differentiering. <br /><br /><img style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" src=\"images-joomla/stories/seasons/vitamin-d-horse.png\" alt=\"vitamin-d-horse\" /><br /></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Hästens behov av vitamin D</strong></span><br /><span style=\"font-size: 10pt;\">För hästar som går ute och får rikligt med solljus under sommarhalvåret finns inget behov av vitamin D fastställt. Solljuset tillför tillräckligt med vitamin D i huden. För hästar som är uppstallade inomhus, och under vinterhalvåret, då solljuset är reducerat, har NRC 2007 defininierat följande behov:</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">- För alla typer av vuxna hästar (underhåll, dräktig, digivande, i träning, avelshingstar) är dagsbehovet satt till 6,6 IU vitamin D per kg kroppsvikt. Således bör ett typiskt dagligt intag ligga mellan 3000 och 4000 IU för en häst på 500 kg. </span><br /><span style=\"font-size: 10pt;\">- För unghästar är behovet 22.2, 17.4, 15.9 och 13.7 IU per kg kroppsvikt vid cirkaålder 0-6, 7-12, 13-18 och 19-24 månader.</span><br /><span style=\"font-size: 10pt;\">- För unghästar i träning är behovet angivet till 20 IU per kg kroppsvikt ( gäller endast unghästar äldre än 12 månader).</span><br /><br /><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Vitamin D i hästens foder</strong></span><br /><span style=\"font-size: 10pt;\">I kraftfoderblandningar är det vanligtvis tillsatt vitamin D. Mängderna varierar men ligger vanligtvis inom området 500 – 2000 IU per kg foder.</span><br /><span style=\"font-size: 10pt;\">Korn innehåller lite eller inget vitamin D.</span><br /><span style=\"font-size: 10pt;\">Gräs, hösilage och hö innehåller en del vitamin D, men mängden kan variera avsevärt. Mängden vitamin D i gräs ökar i takt med gräsets utveckling. Det innebär att gräs som skördas sent på säsongen innehåller mer vitamin D än det som är tidigt skördat. Hö och hösilage som torkat en tid i solen innehåller mer vitamin D, beroende på hur lång tid det utsatts för solljuset. </span><br /><span style=\"font-size: 10pt;\">Då vitamin D vanligvis inte analyseras i grovfodret får man gå till litteraturen för att finna upplysningar om vilket vitamin D innehåll som kan vara representativt för de olika typerna av grovfoder. PC-Horse använder vitamin D värden för gräs, hösilage och hö i linje med Ballet et al., 2000.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Tabell 1. Medelvärden för innehåll av vitamin D i gräs, hösilage och hö, IU per kg TS (Ballet et al., 2000).</strong></span></p>\r\n<table style=\"width: 550px;\" border=\"1\" cellpadding=\"10\" align=\"left\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td><span style=\"font-size: 10pt;\">&nbsp;</span></td>\r\n<td><span style=\"font-size: 10pt;\">Gräs*</span></td>\r\n<td><span style=\"font-size: 10pt;\">Hösilage</span></td>\r\n<td><span style=\"font-size: 10pt;\">Hö</span></td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td><span style=\"font-size: 10pt;\">Vitamin D, IU/kg DM</span></td>\r\n<td><span style=\"font-size: 10pt;\">365</span></td>\r\n<td><span style=\"font-size: 10pt;\">440</span></td>\r\n<td><span style=\"font-size: 10pt;\">1155</span></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">&nbsp;</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">&nbsp;</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">&nbsp;</span></p>\r\n<p><br /><span style=\"font-size: 10pt;\">*Gräs og klöver</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>När Du använder PC-Horse</strong> för att göra foderstater och dagsransoner till dina hästar ser du med en gång hur mycket vitamin D ransonen innehåller. Vitamin D är en av vitaminerna som ackumuleras i kroppsfettet och som kan bli giftigt om det utfodras i allför höga mängder under en längre tid. PC-Horse varnar därför om vitamin D överdoseras.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><em>Referanse: Ballet, N., J.C. Robert &amp; P.E.V. Williams. 2000. Vitamins in forages. page 399-431 In: </em></span><span style=\"font-size: 10pt;\"><em>Givens, D.I., E. Own, R.F.E. Axford &amp; H.M. Omed (Eds.). 2000. Forage evaluation in </em></span><span style=\"font-size: 10pt;\"><em>ruminant nutrition. CABI Publishing.</em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;<span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Hur har Du nytta av PC-Horse i samband med detta?</strong></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">PC-Horse är ett av världens mest kvalificerade hjälpmedel för utfodring av hästar. Du kan följa och hålla ordning på alla sorters hästar (ras, kön, vikt, hull, ålder, träningsintensitet, utegång, mm) och utfodra dem med färdig-att-använda-analyser på marknadens ledande foder samt kombinera dessa med dina egna foderanalyser (eurofins analyser kan läsas in direkt).</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">Behoven för varje häst beräknas individuellt och när du ser en individ som avviker från det önskvärt normala i vikt eller beteende så kan du snabbt korrigera den hästens foderstat för att inte hamna i problem.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Några länkar:</strong></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><a href=\"index.php/sv/manual/demos\"><strong>Se en film om hur PC-Horse fungerar </strong></a></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><a href=\"index.php/sv/manual/feed-lists/importfeedanalysis\"><strong>Hur Du läser in din grovfoderanalys direkt i programmet</strong></a></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><a href=\"index.php/sv/news\"><strong>Se vilka foder som ingår i programmets ready-to-go foderlista (Garantifoderlistan)</strong></a></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><a href=\"index.php/sv/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\"><strong>Tidigare månadsartiklar hittar du här</strong></a></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><em><strong> <a href=\"mailto:feedback@pc-horse.com\">Ge oss gärna ämnesförslag till kommande månadsartiklar</a></strong></em></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" alt=\"PCHlogo-Science\" width=\"165\" height=\"64\" /></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">&nbsp; <span class=\"article_separator\"><br /></span></span></p>','',1,72,'2014-09-22 10:47:20',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-10-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,1,'vitamin D för hästar, d-vitamin för häst','För hästar som går ute och får rikligt med solljus under sommarhalvåret finns inget behov av vitamin D fastställt. Solljuset tillför tillräckligt med vitamin D i huden. För hästar som är uppstallade inomhus, och under vinterhalvåret då solljuset är reducerat, har NRC 2007 defininierat följande behov:\r\n\r\n- För alla typer av vuxna hästar (underhåll, dräktig, digivande, i träning, avelshingstar) är dagsbehovet satt till 6,6 IU vitamin D per kg kroppsvikt. Således bör ett typiskt dagligt intag ligga mellan 3000 och 4000 IU för en häst på 500 kg.\r\n- För unghästar är behovet 22.2, 17.4, 15.9 och 13.7 IU per kg kroppsvikt vid cirkaålder 0-6, 7-12, 13-18 och 19-24 månader.\r\n- För unghästar i träning är behovet angivet till 20 IU per kg kroppsvikt ( gäller endast unghästar äldre än 12 månader).',1,101,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE','');

--
