<p><img alt="ARDENNER" src="images-joomla/stories/raser/ARDENNER.jpg" width="150" height="121" /></p>
<p>Ardennerhästen har sitt ursprung från Ardennernas          högland, beläget i sydöstra delen av Belgien, i          gränstrakten mot Rhenlandet, Luxemburg och Frankrike. De          första ardennerhästarna* infördes till Sverige 1873,          då den framstående hippologen, greve C. G. Wrangel,          importerade tre hingstar, Husar, Faro och Railleur, till          ett värmländskt hingstbolag.</p>
<p>Utvecklingen inom det svenska jordbruket          krävde hästar med stor massa och tyngd att lägga i          selen. Förhållandet var detsamma inom många andra          grenar av näringslivet. I          mitten av 1800-talet började tunga kallblod importeras.          Jutsk, boulonnais, percheron, pinzauer, clydesdale, shire          och suffolk. Vid korsning visade sig dock att de från          Belgien införda ardennerhästarna passade bäst ihop med          vårt svenska hästmaterial. Det dröjde inte länge          förrän Ardennerhästen erövrat större delen av södra          och mellersta Sverige. I Norrland var ardennerkorsningar          mycket vanligt. Efter knappt ett halvsekels systematiskt          avelsarbete, kunde man med fog tala om en nationell <strong>svensk          ardennerhäst</strong>, vars avel var oberoende av          utländskt blod.</p>
<p>Målet för aveln var att producera en medelstor,          lågbent, djup och bred arbetshäst med goda          karaktärsdrag som sundhet och gott temperament.</p>
<p>1920 uppgick den svenska häststammen till cirka          728.000 djur, varav omkring 400.000 var Ardennerhästar,          eller korsningar av denna ras. Så sent som 1945 hade          ardennerrasen en helt dominerande ställning bland          landets arbetshästar. 10.980 ardennerhästar premierades          i Sverige detta år. Motsvarande siffror för den          nordsvenska hästen och den ädla aveln var 6.706 resp.          1.949 hästar.</p>
<p>Efter kriget ändrades förhållandena. Jordbrukets          snabbt tilltagande motorisering gjorde att efterfrågan          på tunga draghästar minskade. Även i  skogsbruket          minskade Ardennerhästens betydelse, när den tunga basvägskörningen till          flottleder och upplägg vid bilvägar upphörde i slutet          av 50-talet.</p>
<p>I dag finns mellan 3.000 och 4.000 Ardennerhästar i          landet, varav många fortfarande används i skogsbruket.</p>
<p><a href="http://home.swipnet.se/helsingeardenner/w_ardenn.htm">Läs mer här</a></p>