<hr />
<p><i>Denne artikkelen fokuserer på karbohydrater i hestens rasjon. </i><i><span style="font-size: 10pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;">Hvilke karbohydrater kommer fra grovfôr og fra kraftfôr. Hvordan fordøyes fiber, sukker og stivelse i hestens tarmkanal. </span></i><i><span style="font-size: 10pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;">Vi kommenterer også bruken av de ulike typene karbohydrat og betydningen for hestens helse og trivsel. Artikkelen er i sin helhet skrevet av førsteamanuensis Dr. Dag Austbø ved Universitetet for miljø og biovitenskap (UMB) på Ås, Norge</span></i></p>
<p style="margin: 12pt 0cm; line-height: 150%;"><i><span style="font-size: 10pt; line-height: 150%; font-family: Arial; color: #646464;">Dag Austbø og professor Knut Hove er to av nøkkelpersonene bak utviklingen av PC-Horse. Deres vitenskapelige arbeid og internasjonale nettverk bidrar til at programmets faktaopplysninger og beregningsmodeller står på etablert vitenskapelig grunn.</span></i></p>
<div style="margin-bottom: 0.0001pt; text-align: center; line-height: 150%;" align="center"><hr align="center" size="1" width="100%" /></div>
<p><span style="font-size: 14pt; line-height: 115%;"></span><span>I en vanlig rasjon til hester vil det meste av energien komme fra fordøyelse av karbohydrater. Det vi kaller karbohydrater er en stor familie som omfatter næringsstoffer fra enkle sukker til kompliserte fibertyper, og det er ikke likegyldig hvilken type karbohydrat som dominerer i rasjonen.</span></p>
<p><span>Hestens fôrrasjon består oftest av grovfôr med tillegg av et kornbasert kraftfôr. Med grovfôr mener vi gras, ensilasje av gras, høy og halm. Kraftfôret er enten korn (havre, bygg) eller kraftfôrblandinger som er basert på korn, men gjerne tilsatt litt av andre fôrtyper pluss mineraler og vitaminer. Karbohydratene i hestens fôrrasjon kommer derfor både fra grovfôret og fra kraftfôret. </span></p>
<p><img alt="winterhorses-eating-hay550" src="images-joomla/stories/seasons/winterhorses-eating-hay550.jpg" height="413" width="550" /></p>
<p><span style="font-size: 14pt; line-height: 115%;"></span><span>Grovfôret inneholder gjerne 50 – 100 gram sukker per kg tørt fôr. Resten av karbohydratene hører til gruppen vi kaller fiber, og kan uttrykkes enten som råtrevler (ca 300 gram per kg tørt fôr) eller som nøytralløselig fiber, NDF, (ca 600 gram per kg tørt fôr). I PC-Horse bruker vi enheten råtrevler for å beskrive mengden fiber i fôr. </span></p>
<p><span>Fiber kan ikke fordøyes av kroppens egne enzymer. Det vil si at fiber ikke brytes ned i tynntarmen, men går videre til blindtarm og stortarm der tarmmikrobene bryter ned fiber i en gjæringsprosess. Denne prosessen går over mange timer og de energirike produktene som dannes er korte flyktige fettsyrer, eddiksyre, propionsyre og smørsyre. Det dannes mest eddiksyre og denne, sammen med de andre korte fettsyrene, absorberes til blod og omdannes til energi (ATP) i kroppen. For hester som bare får grovfôr i rasjonen vil de korte fettsyrene fra gjæringen i blindtarm og stortarm være de viktigste energikildene for kroppen. </span></p>
<p><span>I tillegg til at fiber er en viktig kilde til energi har det også andre funksjoner i fordøyelseskanalen. Økt fiberinnhold fører til økt tyggeaktivitet og dermed økt produksjonen av spytt som er rikt på bikarbonatbuffer. Denne forhindrer uheldig forsuring i øverste delen av magesekken og kan derfor være med på å forhindre problemer som blant annet magesår. Fiber er også med og øker vanninnholdet i tarmkanalen samtidig som det gir fylde til tarminnholdet og hjelper dermed til med å holde tarmfunksjon og motorikk i orden. En del av fiber i fôret er helt ufordøyelig og kommer derfor ut med gjødsla.</span></p>
<p><span>Karbohydrater i korn og kraftfôrblandinger er for en stor del stivelse. Mengden stivelse i de ulike typene korn varierer en del, men vil ofte ligge på ca 500 gram per kg tørt fôr. Stivelse består egentlig av molekyler som er sammensatt av mange glukose (blodsukker) enheter. Stivelsen spaltes av enzymer i tynntarmen og kan absorberes til blod som glukose. På denne måten vil stivelse kunne tilføre hesten mye energi relativt raskt. Glukose som ikke brukes direkte til energi i kroppen kan lagres enten som glykogen i lever og muskulatur eller bli omdannet til fett og lagres i fettvev. </span></p>
<p><span>Hesten regulerer blodsukkeret med insulin. Den er likevel ikke godt tilpasset store variasjoner i blodsukkeret og en del hester kan få problemer dersom kraftfôrmengdene blir for store. Det er derfor viktig å regulere fôringen slik at det ikke blir for mye sukker eller stivelse per måltid. </span></p>
<p><span>Stivelse fra ulike kornarter eller stivelse med forskjellig grad av varmebehandling har ulike egenskaper når det gjelder hvor lett den absorberes i tynntarmen. Dersom stivelsen ikke absorberes i tynntarmen kommer den til blindtarmen der den kan gi ubalanse i tarmfloraen med negative effekter for hesten. Det er derfor viktig å ha kontroll på mengdene kraftfôr den enkelte hest får.</span></p>
<p><span>Karbohydrater er den viktigste energikilden i hestens rasjon, men det er altså ikke likegyldig hvilken type karbohydrater som blir gitt. Når karbohydratene domineres av fiber fra grovfôr er dette gunstig for hesten både ut fra forhold som tyggetid og tarmfunksjon, men også ut fra at de korte fettsyrene som dannes ved gjæringen i blindtarm og stortarm er en trygg kilde for energi som skaper lite problem for dyret. </span></p>
<p><span>Til hester som trenger mer konsentrerte fôrtyper bruker vi korn eller kraftfôrblandinger med et høyt innhold av stivelse. Disse fôrtypene er viktige ingredienser i rasjonene til hest, men kan dersom de blir brukt feil, føre til problemer som i ytterste konsekvens kan føre til alvorlig sykdom hos hesten. Vi må derfor hele tiden ha kontroll på de mengdene som brukes og prøve å minske bruken av kraftfôr gjennom å bruke rikelig grovfôr av god kvalitet.</span></p>
<p><span>&nbsp;</span></p>
<p><span>&nbsp;</span></p>
<p>&nbsp;</p>
<p><span>&nbsp;</span></p>