<p>Når du skal lage en fôrplan til hesten er det viktig å ha mest mulig korrekte opplysninger om hesten. Dette kan være rase, alder, kjønn, kroppsvekt, treningsmengde og drektighet eller melkeproduksjon. Disse opplysningene inngår i beregningsgrunnlaget når næringsbehovet skal bestemmes.</p>
<p>Det som imidlertid ikke inngår i beregningene av næringsbehovet er hestens hold. Dette må du derfor korrigere for selv, etter beste skjønn. Hestens hold (tynn, i passe hold eller for feit) forteller deg mye om hvordan energimengden i de siste ukers og måneders rasjon har stemt med hestens behov. Husk likevel på at holdet ikke sier noe om hvordan næringsbehovene for andre viktige næringsstoffer som protein, kalsium eller fosfor er blitt dekket.</p>
<p>Hestens hold kan vurderes på flere måter, men det vanligste er å bruke en skala fra 1 til 9, der 1 er veldig tynn, 9 er veldig feit og rundt 5 er passe. Plasseringen på skalaen bestemmes fra fettmengdene på ulike deler av kroppen. På Internett kan du finne mange beskrivelser av hvordan det gjøres (søk <em>holdvurdering hest</em> eller <em>body condition score horse)</em>. Mye av dette stoffet kan ved første øyekast virke komplisert. Det viktigste er imidlertid å vurdere tykkelsen av fettlaget mellom huden og ribbena like nedenfor manken. I tillegg bør du ha et øye på hestens overlinje, dvs rygg og kryss.</p>
<p><em>Exempel på en 5-gradig vurdering av hestens hold:</em></p>
<p><img src="images-joomla/stories/pchimages/horsecondition-score.png" alt="horsecondition-score" width="550" height="453" /><br /><br /></p>
<p>Unghester skal ikke være feite, men likevel ha så pass hold at de er jevnt muskelsatte og med avrundede (ikke skarpe) konturer over rygg og kryss. Alt for ofte ser vi at særlig åringene kan være tynne med spiss rygg og muskelfattige kryss. Hos unghester med tykk pels må du kjenne nøye etter for å få et korrekt bilde av holdet.</p>
<p>For sport og konkurransehester gjelder det samme som for unghestene. De skal ikke være feite, men likevel være godt muskelsatte.</p>
<p>Avlshopper ønsker vi å ha i noe bedre hold enn unghester og konkurransehester. Litt ekstra fett på kroppen er positivt for brunst og drektighet. Forsøk har vist at avlshopper i godt hold har lettere for å bli drektige enn magre hopper.</p>
<p>Når du beregner næringsbehovet til en avlshoppe skal du bruke hoppa sin normale kroppsvekt ved beregningen. Du skal ikke ta med den vektøkningen som følger med fosterets vekst.</p>
<p>Mange vurderer en ”vommet” hest (en hest med omfangsrik buk) som feit. Det er ikke korrekt. En hest kan godt være tynn og likevel ha et ”vommet” utseende. På samme vis trenger ikke en feit hest å være ”vommet”.</p>
<p>Det er viktig å vurdere hold uavhengig av rase. Tradisjonelt regner vi det som normalt at hester av enkelte raser er litt feite, det gjelder særlig tunge kaldblodsraser eller ponnier. Selv om disse hestene ikke trenes eller konkurrerer i høy intensitet bør de ikke bli for feite. Overvektige hester har større risiko for belastningsskader og for å få sykdommer som f.eks forfangenhet.</p>
<p>Vi anbefaler at du bruker tid på å lære deg å vurdere hestens hold. Med god rutine kan du raskt korrigere fôringen dersom hesten legger på seg eller går ned i hold. Det er særlig viktig å følge med på hvordan holdet utvikler seg i beiteperioden. Det er ikke uvanlig å se at unghester og avlshopper med føll blir tynne når beitekvaliteten er dårlig, mens voksne hester som brukes lite, og ponnier lett raskt kan legge på seg mange kilo fett.</p>
<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /><em> Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>