(3176,3254,'Europas ledande foderstatsprogram för en (1) krona!','discount46-140358987','<p><span style=\"font-size: 12pt;\">Nu har du chansen att prova ett riktigt foderstatsprogram. Inte en massa tabeller som du måste fylla i själv. Istället får du kompletta och uppdaterade analyser från alla ledande foderfirmor färdiga för användning. </span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 12pt;\">Passa på att utnyttja vårt unika erbjudande. Prova PC-Horse* i 3 månader för en (1) krona!</span></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/46-images/enkrona.jpg\" alt=\"enkrona\" width=\"159\" height=\"159\" style=\"vertical-align: middle;\" /><span style=\"font-family: arial black,avant garde;\"><strong><span style=\"font-size: 18pt;\">&nbsp; = &nbsp;<img src=\"images-joomla/stories/pchimages/mini.jpg\" alt=\"mini\" width=\"180\" height=\"66\" style=\"vertical-align: middle;\" /></span></strong></span></p>\r\n<p style=\"text-align: left;\">&nbsp;<span style=\"font-size: 18pt; font-family: arial black,avant garde;\"></span><span style=\"font-size: 12pt; color: #000000;\">Inga bindningskrav eller tvång att förlänga - vi vill bara att Du ska få tillfälle att prova ett professionellt foderstatsprogram som alltid är uppdaterat med de senaste foderanalyser och som ger dig mer tid över till din häst.</span></p>\r\n<p style=\"text-align: left;\"><span style=\"font-size: 12pt; color: #000000;\">Allt Du behöver göra är att ladda ner programmet och installera det på Din dator (Windows)</span></p>\r\n<p style=\"text-align: left;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">&nbsp;<a href=\"http://download.pc-horse.com/install/46install.exe\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/46downloadknapp.png\" alt=\"46downloadknapp\" width=\"300\" height=\"50\" /></a></span></p>\r\n<p style=\"text-align: left;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">Gå in på programmets licensbeställningssida. Fyll i Dina uppgifter och skriv in den här rabattkoden som är <strong>giltig till och med den 20 mars 2014</strong>:<a href=\"http://download.pc-horse.com/install/46install.exe\"><br /></a></span></p>\r\n<p style=\"text-align: left;\"><span style=\"font-size: 18pt; font-family: arial black,avant garde; color: #ff0000;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/ArrowR.jpg\" alt=\"ArrowR\" width=\"35\" height=\"33\" style=\"vertical-align: middle;\" />&nbsp; PEPPER&nbsp; <img src=\"images-joomla/stories/pchimages/ArrowL.jpg\" alt=\"ArrowL\" width=\"35\" height=\"33\" style=\"vertical-align: middle;\" />&nbsp;</span></p>\r\n<p style=\"text-align: left;\"><span style=\"font-size: 12pt; color: #000000;\">Betala din krona med bank- eller kreditkort.</span></p>\r\n<p style=\"text-align: left;\"><span style=\"font-size: 12pt; color: #000000;\">Kolla att du fått priset 1.0 SEK innan du betalar. Om så ej är fallet har rabattkoden antingen gått ut eller så har du skrivit in koden felaktigt. Detta meddelande visas alltid innan du skickas vidare till banken för betalning. \"Felaktiga\" köp till fullpris 99 kr återbetalas ej.</span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p style=\"text-align: left;\"><span style=\"font-size: 12pt; color: #000000;\"><br /><img src=\"images-joomla/stories/46-images/46-confirmdiscountprice.png\" alt=\"46-confirmdiscountprice\" width=\"397\" height=\"287\" /><br /></span></p>\r\n<hr />\r\n<p style=\"text-align: left;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><em>* PC-Horse Miniversion kan endast användas för en häst men du kan räkna hur många foderstater som helst för denna häst under licenstiden som är 3 månader. Foderstaterna kan skrivas ut och sparas. Du kan snabbt och enkelt lägga in ditt eget hö, hösilage eller andra foder och de ligger kvar i programmet.</em></span></p>\r\n<p style=\"text-align: left;\"><span style=\"font-size: 10pt; color: #000000;\"><em>Om du senare vill förlänga din licens eller uppgradera till en högre version av PC-Horse så är det inga problem. Alla dina uppgifter om häst och foder ligger kvar och kan användas igen.</em></span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',0,73,'2014-03-10 09:48:56',62,'','2016-09-21 14:33:59',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-10 09:48:56','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"info_block_show_title\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',3,2,'hästsverige, foderstatsprogram, gratis foderstat','Passa på att utnyttja vårt unika erbjudande. Prova PC-Horse* i 3 månader för en (1) krona! Inga bindningskrav eller tvång att förlänga - vi vill bara att Du ska få tillfälle att prova ett professionellt foderstatsprogram som alltid är uppdaterat med de senaste foderanalyser och som ger dig mer tid över till din häst.',1,22,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3177,3255,'April 2014 - Hvilke enheder bruger vi for at angive energiindholdet i hestens foder?','april201428240','<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em><em><img src=\"images-joomla/stories/seasons/Svettig-travare_roccamshots.jpg\" alt=\"Svettig-travare roccamshots\" height=\"413\" width=\"550\" /></em></em></span></em></span><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"></span><em><br />Foto: Elina Björklund, Roccamshots</em></p>\r\n<p><strong>Det er vigtigt at kende energiindholdet</strong> i det foder vi giver hesten : Når hesten får mere energi end den bruger bliver den fed og får den for lidt energi bliver den mager. Sådan er det også med mennesker og andre dyr. I de fleste lande har man vedtaget officielle enheder for energi i foderet. På grund af forskellige traditioner er de officielle enheder forskellige, og EU har ingen fælles standard for hvordan energien i fodret til heste skal opgives. Dette skaber ofte problemer når kraftfoderblandinger fra England eller Tyskland markedsføres for eksempel i Skandinavien eller i Frankrig, eftersom man benytter andre energienheder end i produktionslandet.<br />Vi skai i denne artikel prøve at forklare dette nærmere og hjælpe læserne til at stille krav til korrekt mærking af energiindholdet når de køber importeret foder.<br /><br />Bruttoenergien er den energi som frigøres når foderets afbrændes , for eksempel i en laboratorieovn og der kun bliver aske tilbage. Bruttoenergien siger noget om foderets energiværdi for hesten, eftersom kroppens forbrænding, som foregår ved kropstemperatur, er langt mindre fuldstændig i forhold til forbrændingen i en ovn. Efter at hesten har spist og fordøjet en given mængde af et foder, udskiller den affald i form af gødning, urin, tarmgasser og varme. Eftersom dette affald er energiholdigt, bliver det til tabsposter i hestens energiregnskab. Mens bruttoenergien i et foder let kan måles i laboratoriet, er det nødvendigt med ressursekrævende dyreforsøg for for at bestemme hvor meget energi hesten kan få ud af et foder.</p>\r\n<p><strong>Fordøjelig energi</strong><br />Den enkleste måde at udtrykke energiværdien i et foder på er som Fordøjelig energi. Ved laboratorie analysen måles bruttoenergien af foderet i laboratoriet. I forsøg gives hesten en given mængde pr dag over flere dager. Alt gødning samles op og energiværdien i gødningen måles. Den fordøjelige energ i foderet er differensen mellem bruttoenergien hesten har optaget og energimængden i den opsamlede gødning.</p>\r\n<p>I Irland, England og Tyskland opgives energi indholdet i hestefoder som fordøjelig energi. Enheden som benyttes er MJ (Megajoule). I USA benyttes Megakalorier (MCal). Omregning gøres efter formlen: 1 MCal = 4,185 MJ.</p>\r\n<p><strong>Omsættelig energi</strong><br />Eftersom energien i både urin og tarmgas er tabsposter for hesten, kan vi gå et skridt videre i beregningen af hvad som er brugbar energi for hesten og fratrække enerigiværdien i disse tabsposter. Så får vi det som kaldes Omsættelig energi. Dette repræsenterer den del af energien fra foderet som bliver tilgængelig for kroppens mange funktioner. Den omsættelige energi giver dermed et mere præcist mål for foderets energiværdi for hesten end den fordøjelige energien.</p>\r\n<p>I Sverige og Finland angives energiindholdet i hestefoder som omsættelig energi. Enheden er MJ, og talværdien for den omsættelige energi er lavere end når vi opgiver det samme foders indhold af fordøjelig energi.</p>\r\n<p><strong>Nettoenergi</strong><br />Nettoenergien er den mest komplicerede at måle. Når vi i tillæg til energitabet via gødning, urin og tarmgass også måler energiomkostningerne ved fordøjelsesprocesserne og omsætningen af næringsstofferne som bliver absorberet fra foderet, får vi det som kaldes foderets Nettoenergi. Dette repræsenterer den del af foderets energi som hesten benytter til arbejde, til vækst og til at vedligeholde kroppen.</p>\r\n<p>I Norge, Danmark, Island, Nederland og Frankrike angives foderets energi som nettoenergi.<br />Enheden er Foderenhed til hest, og kaldes FEh i Norden, <span>EWpa</span> i Nederland og UFC i Frankrig.<br />Omregningen mellem nettoenergi opgivet som MJ og FEh er: FEh = MJ/9,414.</p>\r\n<p>Faktoren 9,414 er nettoenergiindholdet i 1 kg byg givet til hest.<br />Siden 1 FEh svarer til nettoenergien i 1 kg byg tildelses alle andre fodermidler en energiværdi opgivet i forhold til energiværdien i 1 kg byg. Eftersom 1 kg hø har energiværdien 0,5 FEh betyder dette at pr kg har høet halvt så meget nettoenergi som 1 kg byg.</p>\r\n<p><strong>Ordliste</strong><br />Dansk: Fordøjelig energi, Svensk: Smältbar energi, Engelsk: Digestible energy (DE)<br />Dansk: Omsættelig energi (OE), Svensk: Omsättbar energi (ME) Kaldes også metaboliserbar energi., Engelsk: Metabolizable energy (ME).<br />Dansk: Netto energi (NE), Svensk: Netto energi (NE), Engelsk: Net energy (NE)</p>\r\n<p>En skematisk fremstilling af forskellene mellem de forskellige måder at opgive energi indholdet i foder til hest kan du se af figuren neden under.</p>\r\n<p> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/45energidiagram_april14.png\" alt=\"45energidiagram april14\" height=\"381\" width=\"550\" /></p>\r\n<p><strong>Hvor stor bliver forskellen i energiværdiene som beregnes i henhold til de forskellige systemer?</strong><br />Det er meget vigtigt at vide hvor meget energiværdiene ændrer sig når vi går fra Fordøjelig energi til Omsættelig energi og videre til Nettoenergi.<br />Fra Fordøjelig energi til Omsættelig energi (OE):<br />For kraftfoder: Energiværdien opgivet som MJ(OE) reduceres til ca 89 % af Fordøjelig energi.<br />For grovfoder: Energiværdien opgivet som MJ(OE) reduceres til ca 85 % af Fordøjelig energi .</p>\r\n<p>Fra Omsættelig energi (OE) til Netto energi (NE):<br />For kraftfoder: Energiværdien opgivet som MJ(NE) reduceres til ca 78,5 % af Omsættelig energi.<br />For grovfoder: Energiværdien opgvett som MJ(NE) reduceres til ca 59 % af Omsættelig energi.</p>\r\n<p>Når vi beregner Netto energien fra Omsættelig energi får vi først energien udtrykt som MJ. For at komme over til Foderenhed til hest (FEh) må vi dividere denne værdi i MJ med 9,414.</p>\r\n<p><strong>Hvorfor er det vigtigt at vi er klar over forskellene mellem de forskellige måder vi udtrykker energiindholdet i foderet på?</strong><br />I dag transporteres meget hestefoder fra land til land. Særlig kraftfoder sælges over landegrænserne. Foder produceret i f.eks England eller Tyskland sælges ofte også i lande som Sverige, Danmark og Norge. Foder produceret i Danmark sælges ofte også i Sverige og Norge. Eftersom de fleste kraftfo-derblandinger sælges i originallandets emballage, kræves der kendskap til de udenlandske energien-heder hvis man skal sammenligne energiindholdet i importfoder med hestefoder produceret i eget land.</p>\r\n<p>Der er altså ingen garanti for at energienheden i importfoder svarer til den energienhed som bruges i modtagerlandet. Et eksempel kan belyse dette:<br />I England opgives energien i Megajoule fordøjelig energi (MJ DE).<br />I Sverige må energiværdien regnes om til Megajoule omsættelig energi (MJ OE) når foderet skal bru-ges til at udregne foderplaner baceret på de officielle svenske normer. Eftersom dette ikke bliver gjort får foret i Sverige ca 11% for højt energiindhold. Hvis kraftfoderandelen af rationen er høj, for eksempel ved hård træning, kan dette i yderste konsekvens føre til at hestene bliver underfodret.</p>\r\n<p>I Norge og Danmark må energiindholdet i importeret foder omregnes til foderenhed til hest (FEh) hvis vi skal benytte danske behovsnormer. Enheden Mega Joule (MJ) er kun lidt anvendt i Danmark og skal omregnes til FEh. Mangel på en sådan omregning kan føre til både overfodring og under-fodring af hesten, afhængig af hvordan man bedømmer importfoderets energiindhold.</p>\r\n<p><strong>Er dette vanskeligt?</strong><br />Ja, det er vanskeligt at overskue systemmerne og hvordan der korrekt skal omregnes til gældende enhed i det enkelte land. PC-Horse har derfor taget dette alvorligt og kan nu dføre automatiske om-regninger af energiværdiene i fodertyper som sælges i flere lande. Hvor der er indgået aftale med foderproducenter og importører kan deres foder lægges op i hvore fodercenter, således at import-foder kan hentes automatisk ind til PC-Horse programmet med korrekt beregnet energindhold i henhold til gældende enhed i dit land. Vi anser dette som en stor tryghed både for importører af foder som for hestefolk der køber importfoder.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hvordan har Du gavn af PC-Horse i forbindelse med dette?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse er et af verdens mest kvalificerede hjælpemidler til fodringplanlægning for heste. Du kan følge og holde orden på hestene (race, køn, vægt, huld, alder, træningsintensitet, udegang, mm) og fodre dem med færdig foder –fra foderfirmaer samt kombinere disse med dine egne foderanalyser (eurofins analyser kan lægges ind direkte, dog ikke i DK endnu).</p>\r\n<p>Behovet for hver hest beregnes individuelt og hvis du har en hest som afviger fra det normale i vægt eller aktivitet så kan du hurtigt korrigere denne hests foderplan for at få fodringen til at passe.</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2015-01-26 10:21:57',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,373,'energi for heste, energienheter i hestefoder, energi i foderet','Det er vigtigt at kende energiindholdet i det foder vi giver hesten : Når hesten får mere energi end den bruger bliver den fed og får den for lidt energi bliver den mager. Sådan er det også med mennesker og andre dyr. I de fleste lande har man vedtaget officielle enheder for energi i foderet. På grund af forskellige traditioner er de officielle enheder forskellige, og EU har ingen fælles standard for hvordan energien i fodret til heste skal opgives. Dette skaber ofte problemer når kraftfoderblandinger fra England eller Tyskland markedsføres for eksempel i Skandinavien eller i Frankrig, eftersom man benytter andre energienheder end i produktionslandet.',1,4150,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3179,3257,'April 2014 - What are the units used to measure the energy content of horse feeds?','april201454748','<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em>The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences institution. Dr. Dag Austbø and Dr. Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the continued development of PC-Horse and to secure that our calculations are based on established scientific data.</em></span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><span style=\"line-height: 115%;\">It is important to know the energy content of the feed we give our horses. If a horse takes in more energy than it expends, it will grow fat. Too little energy coming in and the horse will lose weight. Most countries have adopted units for energy in feeds but, because of differing traditions, the official units vary between countries. This often creates problems when concentrate mixtures from England or Germany are marketed, for example, in Scandinavia or France, since the latter may use other energy units than those used in the country of origin.</span></span></p>\r\n<p>In this article we shall help explain these differences, and enable readers to obtain proper labelling of energy content when they buy imported feeds.</p>\r\n<p><strong><img alt=\"Svettig-travare roccamshots\" src=\"images-joomla/stories/seasons/Svettig-travare_roccamshots.jpg\" /><br /></strong><em>Photo: Elina Björklund, Roccamshots</em></p>\r\n<p><strong>Gross energy</strong><br />Gross energy is the energy released when a feed is burned, as in a laboratory oven, and only the ashes remain. Gross energy says little about the feeds energy value for the horse however. This is because the body\'s metabolism, which takes place at body temperature, is far less complete than combustion in a furnace. After the horse has eaten and digested a given quantity of a food, there will be losses in the form of faeces, urine, intestinal gases and heat. Since these losses are energy-containing, they have to be accounted for in a horse\'s energy balance. While gross energy of a feed can be measured easily in the laboratory, costly digestibility experiments are needed to determine how much energy any horse can obtain from a feed.</p>\r\n<p><strong>Digestible energy</strong><br />The easiest way to express the energy value of feeds is as digestible energy. In digestibility experiments the horse is given a certain amount of a feed for several days. All faeces is collected and its energy value is measured. The digestible energy of the feed is the difference between the gross energy of the feed and the energy in the collected faeces.</p>\r\n<p>In Ireland , England and Germany the energy content of horse feeds is given as units of digestible energy. The unit used is MJ (Megajoules). In the USA the unit is MCal (Mega calories). Conversion is done using the formula: 1 MCal = 4.185 MJ.</p>\r\n<p><strong>Metabolisable energy</strong><br />Since energy is also lost through urine and intestinal gases, we can go a step further in the calculation of a feed\'s energy value by subtracting these energy losses too. Then we get what is called metabolisable energy. This represents the portion of the energy from the feed that is available for the body\'s many functions. Metabolisable energy provides a more accurate measure of a feed\'s energy value for the animal than digestible energy.</p>\r\n<p>In Sweden and Finland the energy content of horse feeds is given as metabolisable energy. The unit is MJ, and the numerical value of metabolisable energy is lower than energy content given as digestible energy.</p>\r\n<p><strong>Net Energy</strong><br />Net energy is even more complicated to measure. When, in addition to energy losses via faeces, urine and intestinal gas we also measure the energy costs of digestion processes and the turnover of nutrients absorbed from the diet, we get what is called the feed\'s net energy. This represents the portion of feed energy that can be used by the horse for work, for growth, for the production of a foetus or milk and for the maintenance of the body.</p>\r\n<p>In Norway, Denmark, Iceland, the Netherlands and France, the feed energy is given as net energy.<br />The unit is feed units for horses, called FEh in Scandinavia, EWpa in the Netherlands and UFC in France.<br />Conversion between net energy given as MJ and as FEh is done with: FEh = MJ / 9.414.</p>\r\n<p>The factor 9.414 is the net energy content of 1 kg barley when utilized by the horse.<br />We express the net energy content of all other feeds relative to the energy value of 1 kg of barley. If 1 kg hay has an net energy value 0.5 FEh, this means that one kg of that hay has half as much net energy as 1 kg barley.</p>\r\n<p>A schematic representation of the differences between the various ways of expressing the energy content of horse feeds is shown in the chart below.</p>\r\n<p><img alt=\"44energidiagram april14\" src=\"images-joomla/stories/seasons/44energidiagram_april14.png\" height=\"454\" width=\"550\" /></p>\r\n<p><strong>What will be the difference in energy values calculated according to the different systems?</strong><br />It is very helpful to know how much energy values change when we go from digestible energy to metabolisable energy and to net energy.</p>\r\n<p><strong>From digestible energy (DE) to metabolisable energy (ME)</strong><br />For concentrates: Energy value in MJ (ME) is reduced to about 89% of the MJ given as DE.<br />For forage: Energy value entered as MJ (ME) is reduced to about 85 % of the MJ (DE) .</p>\r\n<p><strong>From metabolisable energy (ME) to net energy (NE)</strong><br />For concentrates: Energy value in MJ (NE) is reduced to approximately 78.5 % of MJ (ME).<br />For forage: Energy value in MJ (NE) is reduced to about 59 % of MJ (ME).</p>\r\n<p>When we calculate net energy from metabolisable energy, we first get an energy measurement as MJ. To calculate that energy as feed units for horses, we must, as noted, divide the MJ value by the energy content of 1 kg barley (9,414 MJ).</p>\r\n<p><strong>Why is it important to be aware of the different ways of expressing the energy content of feeds?</strong><br />Today many horse feeds are sold in a number of different countries. Concentrates especially are sold across borders. Concentrate mixtures produced in, for example, England or Germany can often be bought in countries such as Sweden, Denmark and Norway. Feeds produced in Sweden are sold in Denmark, Norway and other European countries. Since most of these concentrate mixtures are sold in bags printed up in the country of production, it requires knowledge of foreign energy units to correctly understand the energy content and to be able to recalculate to the units used in your country.</p>\r\n<p><strong>Is this complicated?</strong><br />Yes, it is difficult to understand the different systems and how to correctly recalculate between them. PC -Horse has taken this problem seriously and now offers automatic conversion of energy values of feeds sold in several countries. The PC-Horse team aim to increase the number of agreements with feed producers and importers, in order to enter new brands into our feed database. The energy content of feeds which download to the PC -Horse program will be presented to the program user with correct energy units for the user\'s country - a great help to both importers and horse owners alike.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>What does this mean in practice?</strong><br />Daily intake of roughage varies based on feed quality, production classes, individual appetite and each individual\'s place in the herd hierarchy. This means that we must observe horses in a herd closely and make corrections to the feed offered each individual at night-time or early morning to avoid some individuals growing too fat or too thin.</p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/manual/demos\"><strong><strong>Watch a video on using PC-Horse</strong></strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/news/new-feedlist\"><strong>See what feeds are included in the program´s ready-to-go feed list</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/articles/topic-of-the-month/other-topics\"><strong>Previous month articles can be found here</strong></a></p>\r\n<p><em><strong>Give us topic suggestions for future monthly articles</strong></em></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />','',1,616,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2016-03-16 14:54:10',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,244,'energy units in horse feed, energy in horse rations, horse feed energy','It is important to know the energy content of the feed we give our horses. If a horse takes in more energy than it expends, it will grow fat. Too little energy coming in and the horse will lose weight. Most countries have adopted units for energy in feeds but, because of differing traditions, the official units vary between countries. This often creates problems when concentrate mixtures from England or Germany are marketed, for example, in Scandinavia or France, since the latter may use other energy units than those used in the country of origin.',1,3401,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3180,3258,'Avril 2014 - Quelles sont les unités utilisées pour exprimer le contenu énergétique des aliments pour chevaux ?','april201424014','<p>Il est important de connaître la valeur énergétique des aliments que nous distribuons à nos chevaux. Quand un cheval consomme plus d\'énergie qu\'il n\'en dépense, il grossit. Trop peu d\'énergie consommé et le cheval maigrit. La plupart des pays ont adopté des unités pour l\'énergie contenue dans les aliments, mais à cause de différentes traditions, ces unités varient d\'un pays à l\'autre. Ceci crée souvent des problèmes quand des aliments complémentaires fabriqués en Angleterre ou en Allemagne et vendus en Scandinavie ou en France, par exemple, car les unités énergétiques utilisées dans ces pays sont différentes de celles des pays producteurs.<br />Cet article est destiné à expliquer ces différences, et à permettre aux lecteurs d\'obtenir les bonnes valeurs énergétiques sur les étiquettes, même sur des produits importés.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/Svettig-travare_roccamshots.jpg\" alt=\"Svettig-travare roccamshots\" width=\"550\" height=\"413\" /></p>\r\n<p><strong>Energie brute<br /></strong>L\'Energie brute, est l\'énergie libérée quand un aliment est brûlé, dans un four de laboratoire approprié et qu\'il ne reste plus que les cendres. Cependant cette Energie brute, renseigne très mal sur la valeur énergétique de l\'aliment, pour le cheval. Ceci vient du fait que le métabolisme du corps, qui se déroule à température corporelle, est nettement moins complète que la combustion dans un four. Après l\'ingestion et la digestion par le cheval, d\'une quantité donnée d\'aliments, il faut considérer les pertes sous forme de feces, d\'urine, de gaz intestinaux et de dégagement de chaleur. Ces pertes contenant de l\'énergie, elles doivent être prises en compte dans la balance énergétique globale du cheval. Alors qu\'il est facile de mesure l\'Energie brute dans un laboratoire, il est nécessaire de mettre en œuvre de couteuses expériences de mesure de digestibilité, pour déterminer la quantité d\'énergie qu\'un cheval va réellement retirer de l\'aliment ingéré.</p>\r\n<p><strong>Energie digestible</strong><br />La façon la plus facile d\'exprimer la valeur énergétique d\'un aliment est l\'Energie digestible. Dans des expériences de digestibilité, une quantité connue d\'aliment est donnée chaque jour à un cheval. Les feces sont collectés et leur valeur énergétique est mesurée en laboratoire. L\'Energie digestible de l\'aliment est la différence entre l\'Energie brute et l\'énergie mesurée dans les feces.<br />En Irlande, Grande Bretagne et Allemagne, la valeur énergétique des aliments est exprimée en Energie digestible. L\'unité utilisée est le MJ (Mégajoule). Aux Etats-Unis, on utilise la Mégacalorie (MCal). La formule de conversion est la suivante : 1 MCal = 4.185 MJ.</p>\r\n<p><strong>Energie métabolisable</strong><br />Du fait que de l\'énergie est aussi perdue par l\'urine et les gaz intestinaux, on peut faire un pas de plus vers le calcul de l\'énergie de l\'aliment, en soustrayant également ces pertes énergétiques. On obtient ainsi ce que l\'on nomme l\'Energie métabolisable. Ceci représente la part de l\'énergie alimentaire qui est disponible pour les nombreuses fonctions corporelles. L\'Energie métabolisable donne une mesure plus fine de la valeur énergétique d\'un aliment, disponible pour le cheval, que l\'Energie digestible.<br />En Suède et Finlande, l\'énergie des aliments pour chevaux est exprimée en Energie métabolisable. L\'unité est le MJ, et sa valeur numérique est inférieure à celle exprimant l\'Energie digestible.</p>\r\n<p><strong>Energie nette</strong><br />L\'Energie nette est encore plus compliquée à mesurer. Quand, en plus des pertes liées aux feces, à l\'urine et aux gaz intestinaux, on mesure le coût énergétique des processus de digestion et de la diversité des nutriments absorbés dans la ration, on obtient ce qu\'on appelle l\'Energie nette de l\'aliment. Ceci représente la fraction de l\'énergie de l\'aliment que le cheval peut utiliser pour le travail, la croissance, la production d\'un embryon ou de lait, et le maintient d\'un bon état général.<br />En Norvège, au Danemark, en Islande, aux Pays Bas et en France, les valeurs énergétiques sont exprimées en Energie Nette. L\'unité utilisée est l\'Unité Fourragère pour Chevaux, dénommée FEH en Scandinavie, VEP aux pays Bas et UFC en France. La formule de conversion entre UFC et MJ est la suivante : 1 UFC = 1 MJ / 9414<br />Le facteur 9.414 est la valeur de l\'Energie nette de 1 kg d\'orge consommé par un cheval. On exprime alors la valeur de l\'Energie nette de tous les autres aliments, par rapport à la valeur énergétique d\'1 kg d\'orge. Exemple : si 1 lg de foin a une Energie nette de 0.5 UFC, cela signifie qu\'1 kg de ce foin apporte la moitié de l\'Energie nette d\'1 kg d\'orge.<br />Ci-dessous une représentation schématique des différents moyens d\'exprimer la valeur énergétique des aliments pour chevaux.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/33energidiagram_april14.png\" alt=\"33energidiagram april14\" width=\"550\" height=\"450\" /></p>\r\n<p><strong>Quelle va être la différence en valeur énergétique, entre les différents systèmes ?</strong><br />Il est très utile de savoir de combien changent les valeurs énergétiques quand on passe de l\'Energie digestible à l\'Energie métabolisable et à l\'Energie nette.</p>\r\n<p>De l\'Energie digestible (ED) à l\'Energie métabolisable (EM)</p>\r\n<p>Pour les aliments concentrés : la valeur énergétique en MJ de l\' EM est réduite à environ 89% de l\'ED exprimée en MJ.<br />Pour les fourrages : la valeur énergétique en MJ (EM) est réduite à environ 85% de l\'ED en MJ</p>\r\n<p>De l\'Energie métabolisable (EM) à l\'Energie nette (EN)</p>\r\n<p>Pour les concentrés : La valeur en MJ (EN) est réduite à environ 78.5% de l\'EM en MJ<br />Pour les fourrages : La valeur énergétique en MJ (EN) est réduite à environ 59% de l\'EM en MJ</p>\r\n<p>Quand on calcul l\'Energie nette à partir de l\'Energie métabolisable, on obtient un résultat en MJ. Pour ensuite passer à l\'expression de l\'Energie nette en UFC, nous devons, comme expliqué plus haut, diviser la valeur en MJ par la valeur énergétique d\'1 kg d\'orge (9.414 MJ).</p>\r\n<p><strong>Pourquoi est-il important de connaître les différentes expressions de la valeur énergétique selon les pays considérés ?</strong><br />Aujourd\'hui, des aliments pour chevaux sont vendus dans de nombreux pays. Les compléments alimentaires franchissent souvent des frontières. Des productions britanniques ou allemandes, par exemple, peuvent être achetées souvent en Suède, Danemark ou Norvège. Des produits fabriqués en Suède, sont vendus au Danemark, en Norvège et dans d\'autres pays européens. Etant donné que la plupart des produits sont ensachés dans les pays d\'origine, avec impression sur les sacs, des valeurs telles qu\'utilisées localement, il est nécessaire de connaître le système utilisé dans le pays producteur, afin d\'être capable de corriger la valeur énergétique avant de l\'inclure dans le calcul de ration de votre propre pays.</p>\r\n<p><strong>Est-ce compliqué ?</strong><br />Oui, il est compliqué de comprendre les différents systèmes et de faire les conversions entre eux. PC-Horse a étudié le problème de près, et vous offre maintenant la conversion automatique des valeurs énergétiques des aliments vendus dans plusieurs pays. L\'équipe PC-Horse a pour but d\'augmenter le nombre des accords avec des fabricants et des importateurs d\'aliments, afin de rentrer de nouvelles gammes dans notre banque de données d\'aliments. La valeur énergétique des aliments qui sera chargée avec le programme PC-Horse se présentera dans le système des valeurs énergétiques, utilisé dans le pays de l\'utilisateur ; une aide importante qui devrait réjouir importateurs et propriétaires de chevaux.</p>','',1,616,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2015-01-14 11:09:45',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',9,148,'','Il est important de connaître la valeur énergétique des aliments que nous distribuons à nos chevaux. Quand un cheval consomme plus d\'énergie qu\'il n\'en dépense, il grossit. Trop peu d\'énergie consommé et le cheval maigrit. La plupart des pays ont adopté des unités pour l\'énergie contenue dans les aliments, mais à cause de différentes traditions, ces unités varient d\'un pays à l\'autre. Ceci crée souvent des problèmes quand des aliments complémentaires fabriqués en Angleterre ou en Allemagne et vendus en Scandinavie ou en France, par exemple, car les unités énergétiques utilisées dans ces pays sont différentes de celles des pays producteurs.\r\nCet article est destiné à expliquer ces différences, et à permettre aux lecteurs d\'obtenir les bonnes valeurs énergétiques sur les étiquettes, même sur des produits importés.',1,4785,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(3181,3259,'April 2014 - Hvilke enheter bruker vi for å angi energiinnholdet i hestens fôr?','april201472418','<p><span><img src=\"images-joomla/stories/seasons/Svettig-travare_roccamshots.jpg\" alt=\"Svettig-travare roccamshots\" height=\"413\" width=\"550\" /><br /><em>Foto: Elina Björklund, Roccamshots</em><br /></span></p>\r\n<p><span>Det er viktig å kjenne energiinnholdet i fôret vi gir hestene våre: Når hesten får mer energi en den bruker blir den feit, og får den for lite energi magrer den av. Slik er det også med folk og andre dyr. I de fleste land har man vedtatt offisielle enheter for energi i fôr. På grunn av ulike tradisjoner er de offisielle enhetene forskjellige, og EU har ingen felles standard for hvordan energien i fôret til hester skal oppgis. Dette skaper ofte problemer når kraftforblandinger fra England eller Tyskland markedsføres for eksempel i Skandinavia eller i Frankrike, siden man benytter andre energienheter enn i produksjonslandet.</span></p>\r\n<p><span>Vi skai i denne artikkelen prøve å forklare dette nærmere, og hjelpe leserne til å stille krav til korrekt merking av energiinnholdet når de kjøper importerte fôr.</span></p>\r\n<p><strong><span>Bruttoenergien</span></strong><span> er den energien som frigjøres når fôr brennes, for eksempel i en laboratorieovn, og det bare blir aske tilbake. Bruttoenergien sier lite om fôrets energiverdi for hesten, siden kroppens forbrenning, som foregår ved kroppstemperatur, er langt mindre fullstendig enn forbrenningen i en ovn. Etter at hesten har spist og fordøyd en gitt mengde av et fôr, skiller den ut avfall i form av gjødsel, urin, tarmgasser og varme. Siden dette avfallet er energiholdig, blir det tapsposter i hestens energiregnskap. Mens bruttoenergien i et fôr kan måles enkelt i laboratoriet, må det ressurskrevende dyreforsøk til for å bestemme hvor mye energi hesten kan få ut av et fôr. </span></p>\r\n<p><strong><span>Fordøyelig energi<br /></span></strong><span>Den enkleste måten å uttrykke energiverdien i fôr på er som <em>Fordøyelig energi</em>. Ved bestemmelsen måles <em>bruttoenergien</em> av fôret i laboratoriet. I forsøk gis hesten en gitt mengde per dag over flere dager. All gjødsel samles opp og energiverdien i gjødsla måles. Den <em>fordøyelige energien i fôret </em>er differansen mellom bruttoenergien hesten har spist og energimengden i den oppsamlede gjødsla. </span></p>\r\n<p><span> I Irland, England og Tyskland oppgis energi innholdet i hestefôr som <em>fordøyelig energi</em>. Enheten som benyttes er MJ (Megajoule). I USA benyttes Megakalorier (MCal). Omregning gjøres etter formelen: 1 MCal = 4,185 MJ.</span></p>\r\n<p><strong><span>Omsettelig energi<br /></span></strong><span>Siden energien i både urin og tarmgass er tapsposter for hesten, kan vi gå et skritt videre i beregningen av hva som er nyttig energi for hesten, og trekke fra enerigiverdien i disse tapspostene. Da får vi det som kalles <em>Omsettelig energi</em>. Dette representerer den delen av energien fra fôret som blir tilgjengelig for kroppens mange funksjoner. Den <em>omsettelige energien</em> gir dermer et mer nøyaktig mål for fôrets energiverdi for dyret enn den fordøyelige energien. </span></p>\r\n<p><span>I Sverige og Finland angis energiinnholdet i hestefôr som <em>omsettelig energi</em>. Enheten er MJ, og tallverdien for den omsettelige energien er lavere enn når vi oppgir det samme fôrets innhold av fordøyelig energi.</span></p>\r\n<p><strong><span>Nettoenergi<br /></span></strong><span>Nettoenergien er mest komplisert å måle. Når vi i tillegg til energitapet via gjødsel, urin og tarmgass også måler energikostnadene ved fordøyelsesprosessene og omsetningen av næringsstoffene som blir absorbert fra fôret, får vi det som kalles fôrets <em>Nettoenergi</em>. Dette representerer den delen av fôrets energi som hesten benytter til arbeid, til vekst og til å vedlikeholde kroppen. </span></p>\r\n<p><span>I Norge, Danmark, Island, Nederland og Frankrike angis fôrets energi som <em>nettoenergi</em>. Enheten er Fôrenhet til hest, og kalles FEh i Norden, <span>EWpa</span> i Nederland og UFC i Frankrike. Omregning mellom nettoenergi oppgitt som MJ og FEh er: FEh = MJ/9,414. Faktoren 9,414 er nettoenergiinnholdet i 1 kg bygg gitt til hest. </span></p>\r\n<p><span>Siden 1 FEh tilsvarer nettoenergien i 1 kg bygg får alle andre fôr sin energiverdi oppgitt i forhold til energiverdien i 1 kg bygg. Dersom 1 kg høy har energiverdien 0,5 FEh vil dette si at per kg har høyet halvparten så mye nettoenergi som 1 kg bygg.</span></p>\r\n<p><strong><span>Ordliste <br /></span></strong><span>Norsk: Fordøyelig energi, Svensk: Smältbar energi, Engelsk: Digestible energy (DE)<br />Norsk: Omsettelig energi (OE), Svensk: Omsättbar energi (ME) <span>Kalles også metaboliserbar energi.</span>, Engelsk: Metabolizable energy (ME). <br />Norsk: Netto energi (NE), Svensk: Netto energi (NE), Engelsk: Net energy (NE)</span></p>\r\n<p><span>En skjematisk fremstilling av forskjellene mellom de ulike måtene å oppgi energi innholdet i fôr til hest kan du se av figuren under.</span></p>\r\n<p><span><img src=\"images-joomla/stories/seasons/47energidiagram_april14.png\" alt=\"47energidiagram april14\" height=\"378\" width=\"550\" /><br /></span></p>\r\n<p><strong><span>Hvor stor blir forskjellen i energiverdiene som beregnes i henhold til de ulike systemene?<br /></span></strong><span>Det er meget nyttig å vite hvor mye energiverdiene endrer seg når vi går fra<strong> Fordøyelig energi</strong> til <strong>Omsettelig energi</strong> og videre til <strong>Nettoenergi.</strong></span></p>\r\n<p><strong><span>Fra Fordøyelig energi til Omsettelig energi (OE):<br /></span></strong><span>For kraftfôr: Energiverdien oppgitt som MJ(OE) reduseres til ca 89 % av Fordøyelig energi.<br />For grovfôr: Energiverdien oppgitt som MJ(OE) reduseres til ca 85 % av Fordøyelig energi .</span></p>\r\n<p><strong><span> Fra Omsettelig energi (OE) til Netto energi (NE):<br /></span></strong><span>For kraftfôr: Energiverdien oppgitt som MJ(NE) reduseres til ca 78,5 % av Omsettelig energi.<br />For grovfôr: Energiverdien oppgitt som MJ(NE) reduseres til ca 59 % av Omsettelig energi.</span></p>\r\n<p><span> Når vi beregner Netto energi fra Omsettelig energi får vi først energien uttrykt som MJ. For å komme over til Fôrenhet til hest (FEh) må vi dividere denne verdien i MJ med 9,414.</span></p>\r\n<p><span></span><strong><span>Hvorfor det det viktig at vi er klar over forskjellene mellom de ulike måtene å uttrykke energiinnholdet i fôr på?<br /></span></strong><span>I dag selges mye hestefôr fra land til land. Særlig kraftfôr selges over landegrensene. Fôr produsert i f.eks England eller Tyskland selges ofte også i land som Sverige, Danmark og Norge. Fôr produsert i Sverige selges ofte i Danmark og Norge. Siden de fleste kraftfôr selges i originallandets emballasje, kreves det kjennskap til de utenlandske energienhetene hvis man skal sammenligne energiinnholdet i importfôr med hestefôr produsert i eget land. Det er altså ingen garanti for at energienheten i importfôr samsvarer med den energienheten som brukes i mottakerlandet. Et eksempel kan belyse dette: </span></p>\r\n<p><span>I England oppgis energien i Megajoule fordøyelig energi (MJ DE).<br />I Sverige må energiverdien regnes om til Megajoule omsettelig energi (MJ OE) når fôret skal brukes til å lage fôrplaner basert på de offisielle svenske normene. Dersom dette ikke blir gjort får fôret i Sverige ca 11% for høyt energi innhold. Dersom kraftfôrandelen av rasjonen er høy, for eksempel ved hard trening, kan dette i ytterste konsekvens føre til at hestene blir underfôret.</span></p>\r\n<p><span>I Norge og Danmark må energi innholdet i importerte fôr omregnes til fôrenhet til hest (FEh) dersom en skal benytte norske behovsnormer. Enheten Mega Joule (MJ) er lite kjent i Norge og svært få vet hvordan de omregner denne enheten til FEh. Mangel på slik omregning kan føre til både overfôring og underfôring av hesten, avhengig av hvordan man bedømmer importfôrets energiinnhold.</span></p>\r\n<p><span></span><strong><span>Er dette vanskelig?<br /></span></strong><span>Ja, det er vanskelig å skjønne systemene og hvordan det korrekt skal omregnes til gjeldende enhet i det enkelte land. PC-Horse har derfor tatt dette på alvor og vil nå gjøre automatiske omregninger av energiverdiene i fôrtyper som selges i flere land. Der det er gjort avtale med fôrprodusenter og importører kan deres fôr legges opp i vårt fôrsenter, slik at importfôrene kan lastes automatisk ned til PC-Horse programmet med korrekt beregnet energiinnhold i henhold til gjeldende enhet i ditt land. Vi anser dette som en stor trygghet både for importører og heste- og stalleiere som kjøper importfôr.</span></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hvor stor nytte av PC-Horse har du i samband med dette?</strong></p>\r\n<p><span>PC-Horse er et av verdens mest kvalifiserte hjelpemiddel for fôring av hester. Du kan følge med og holde orden på alle typer hester (rase, kjønn, vekt, hold, alder, treningsintensitet, utegang, mm) og fôre dem etter ferdig-til-bruk-analyser på markedets ledende hestefôr, samt kombinere disse med dine egne fôranalyser (Eurofins sine analyser kan leses inn i programmet automatisk). Næringsbehovet for hver enkelt hest beregnes individuelt. Dersom du ser en hest som avviker fra det normale eller ønskelige i vekt, utvikling eller adferd så kan du raskt korrigere hestens fôrplan for å rette på problemet.</span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n<p><strong> </strong></p>','',1,616,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2015-01-26 09:57:00',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',9,342,'energiinnhold i hestefor, Fordøyelig energi, omsettelig energi, brutto energi, energi for hester','Det er viktig å kjenne energiinnholdet i fôret vi gir hestene våre: Når hesten får mer energi en den bruker blir den feit, og får den for lite energi magrer den av. Slik er det også med folk og andre dyr. I de fleste land har man vedtatt offisielle enheter for energi i fôr. På grunn av ulike tradisjoner er de offisielle enhetene forskjellige, og EU har ingen felles standard for hvordan energien i fôret til hester skal oppgis. Dette skaper ofte problemer når kraftforblandinger fra England eller Tyskland markedsføres for eksempel i Skandinavia eller i Frankrike, siden man benytter andre energienheter enn i produksjonslandet.',1,4245,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3182,3260,'Hvilke enheter bruker vi for å angi energiinnholdet i hestens fôr?','april201478134','<p><span><img alt=\"Svettig-travare roccamshots\" src=\"images-joomla/stories/seasons/Svettig-travare_roccamshots.jpg\" width=\"550\" height=\"413\" /></span><em><br />Foto: Elina Björklund, Roccamshots<br data-mce-bogus=\"1\" /></em></p>\r\n<p><span>Det er viktig å kjenne energiinnholdet i fôret vi gir hestene våre: Når hesten får mer energi en den bruker blir den feit, og får den for lite energi magrer den av. Slik er det også med folk og andre dyr. I de fleste land har man vedtatt offisielle enheter for energi i fôr. På grunn av ulike tradisjoner er de offisielle enhetene forskjellige, og EU har ingen felles standard for hvordan energien i fôret til hester skal oppgis. Dette skaper ofte problemer når kraftforblandinger fra England eller Tyskland markedsføres for eksempel i Skandinavia eller i Frankrike, siden man benytter andre energienheter enn i produksjonslandet.</span></p>\r\n<p><span>Vi skai i denne artikkelen prøve å forklare dette nærmere, og hjelpe leserne til å stille krav til korrekt merking av energiinnholdet når de kjøper importerte fôr.</span></p>\r\n<p><b><span>Bruttoenergien</span></b><span> er den energien som frigjøres når fôr brennes, for eksempel i en laboratorieovn, og det bare blir aske tilbake. Bruttoenergien sier lite om fôrets energiverdi for hesten, siden kroppens forbrenning, som foregår ved kroppstemperatur, er langt mindre fullstendig enn forbrenningen i en ovn. Etter at hesten har spist og fordøyd en gitt mengde av et fôr, skiller den ut avfall i form av gjødsel, urin, tarmgasser og varme. Siden dette avfallet er energiholdig, blir det tapsposter i hestens energiregnskap. Mens bruttoenergien i et fôr kan måles enkelt i laboratoriet, må det ressurskrevende dyreforsøk til for å bestemme hvor mye energi hesten kan få ut av et fôr. </span></p>\r\n<p><b><span>Fordøyelig energi<br /></span></b><span>Den enkleste måten å uttrykke energiverdien i fôr på er som <i>Fordøyelig energi</i>. Ved bestemmelsen måles <i>bruttoenergien</i> av fôret i laboratoriet. I forsøk gis hesten en gitt mengde per dag over flere dager. All gjødsel samles opp og energiverdien i gjødsla måles. Den <i>fordøyelige energien i fôret </i>er differansen mellom bruttoenergien hesten har spist og energimengden i den oppsamlede gjødsla. </span></p>\r\n<p><span>&nbsp;I Irland, England og Tyskland oppgis energi innholdet i hestefôr som <i>fordøyelig energi</i>. Enheten som benyttes er MJ (Megajoule). I USA benyttes Megakalorier (MCal). Omregning gjøres etter formelen: 1 MCal = 4,185 MJ.</span></p>\r\n<p><b><span>Omsettelig energi<br /></span></b><span>Siden energien i både urin og tarmgass er tapsposter for hesten, kan vi gå et skritt videre i beregningen av hva som er nyttig energi for hesten, og trekke fra enerigiverdien i disse tapspostene. Da får vi det som kalles <i>Omsettelig energi</i>. Dette representerer den delen av energien fra fôret som blir tilgjengelig for kroppens mange funksjoner. Den <i>omsettelige energien</i> gir dermer et mer nøyaktig mål for fôrets energiverdi for dyret enn den fordøyelige energien. </span></p>\r\n<p><span>I Sverige og Finland angis energiinnholdet i hestefôr som <i>omsettelig energi</i>. Enheten er MJ, og tallverdien for den omsettelige energien er lavere enn når vi oppgir det samme fôrets innhold av fordøyelig energi.</span></p>\r\n<p><b><span>Nettoenergi<br /></span></b><span>Nettoenergien er mest komplisert å måle. Når vi i tillegg til energitapet via gjødsel, urin og tarmgass også måler energikostnadene ved fordøyelsesprosessene og omsetningen av næringsstoffene som blir absorbert fra fôret, får vi det som kalles fôrets <i>Nettoenergi</i>. Dette representerer den delen av fôrets energi som hesten benytter til arbeid, til vekst og til å vedlikeholde kroppen. </span></p>\r\n<p><span>I Norge, Danmark, Island, Nederland og Frankrike angis fôrets energi som <i>nettoenergi</i>. Enheten er Fôrenhet til hest, og kalles FEh i Norden,&nbsp;<span>EWpa</span> i Nederland og UFC i Frankrike. Omregning mellom nettoenergi oppgitt som MJ og FEh er: FEh = MJ/9,414. Faktoren 9,414 er nettoenergiinnholdet i 1 kg bygg gitt til hest. </span></p>\r\n<p><span>Siden 1 FEh tilsvarer nettoenergien i 1 kg bygg får alle andre fôr sin energiverdi oppgitt i forhold til energiverdien i 1 kg bygg. Dersom 1 kg høy har energiverdien 0,5 FEh vil dette si at per kg har høyet halvparten så mye nettoenergi som 1 kg bygg.</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><b><span>Ordliste <br /></span></b><span>Norsk: Fordøyelig energi, Svensk: Smältbar energi, Engelsk: Digestible energy (DE)<br />Norsk: Omsettelig energi (OE), Svensk: Omsättbar energi (OE), Engelsk: Metabolizable energy (ME). Kalles også metaboliserbar energi.<br />Norsk: Netto energi (NE), Svensk: Netto energi (NE), Engelsk: Net energy (NE)</span></p>\r\n<p><span>En skjematisk fremstilling av forskjellene mellom de ulike måtene å oppgi energi innholdet i fôr til hest kan du se av figuren under.</span></p>\r\n<p><span><img alt=\"47energidiagram april14\" src=\"images-joomla/stories/seasons/47energidiagram_april14.png\" width=\"550\" height=\"378\" /><br /></span></p>\r\n<p><b><span>Hvor stor blir forskjellen i energiverdiene som beregnes i henhold til de ulike systemene?<br /></span></b><span>Det er meget nyttig å vite hvor mye energiverdiene endrer seg når vi går fra<b> Fordøyelig energi</b> til <b>Omsettelig energi</b> og videre til <b>Nettoenergi.</b></span></p>\r\n<p><b><span>Fra Fordøyelig energi til Omsettelig energi (OE):<br /></span></b><span>For kraftfôr: Energiverdien oppgitt som MJ(OE) reduseres til ca 89 % av Fordøyelig energi.<br />For grovfôr: Energiverdien oppgitt som MJ(OE) reduseres til ca 85 % av Fordøyelig energi .</span></p>\r\n<p><b><span>&nbsp;Fra Omsettelig energi (OE) til Netto energi (NE):<br /></span></b><span>For kraftfôr: Energiverdien oppgitt som MJ(NE) reduseres til ca 78,5 % av Omsettelig energi.<br />For grovfôr: Energiverdien oppgitt som MJ(NE) reduseres til ca 59 % av Omsettelig energi.</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;Når vi beregner Netto energi fra Omsettelig energi får vi først energien uttrykt som MJ. For å komme over til Fôrenhet til hest (FEh) må vi dividere denne verdien i MJ med 9,414.</span></p>\r\n<p><span></span><b><span>Hvorfor det det viktig at vi er klar over forskjellene mellom de ulike måtene å uttrykke energiinnholdet i fôr på?<br /></span></b><span>I dag selges mye hestefôr fra land til land. Særlig kraftfôr selges over landegrensene. Fôr produsert i f.eks England eller Tyskland selges ofte også i land som Sverige, Danmark og Norge. Fôr produsert i Sverige selges ofte i Danmark og Norge. Siden de fleste kraftfôr selges i originallandets emballasje, kreves det kjennskap til de utenlandske energienhetene hvis man skal sammenligne energiinnholdet i importfôr med hestefôr produsert i eget land. Det er altså ingen garanti for at energienheten i importfôr samsvarer med den energienheten som brukes i mottakerlandet. Et eksempel kan belyse dette: </span></p>\r\n<p><span>I England oppgis energien i Megajoule fordøyelig energi (MJ DE).<br />I Sverige må energiverdien regnes om til Megajoule omsettelig energi (MJ OE) når fôret skal brukes til å lage fôrplaner basert på de offisielle svenske normene. Dersom dette ikke blir gjort får fôret i Sverige ca 11% for høyt energi innhold. Dersom kraftfôrandelen av rasjonen er høy, for eksempel ved hard trening, kan dette i ytterste konsekvens føre til at hestene blir underfôret.</span></p>\r\n<p><span>I Norge og Danmark må energi innholdet i importerte fôr omregnes til fôrenhet til hest (FEh) dersom en skal benytte norske behovsnormer. Enheten Mega Joule (MJ) er lite kjent i Norge og svært få vet hvordan de omregner denne enheten til FEh. Mangel på slik omregning kan føre til både overfôring og underfôring av hesten, avhengig av hvordan man bedømmer importfôrets energiinnhold.</span></p>\r\n<p><span></span><b><span>Er dette vanskelig?<br /></span></b><span>Ja, det er vanskelig å skjønne systemene og hvordan det korrekt skal omregnes til gjeldende enhet i det enkelte land. PC-Horse har derfor tatt dette på alvor og vil nå gjøre automatiske omregninger av energiverdiene i fôrtyper som selges i flere land. Der det er gjort avtale med fôrprodusenter og importører kan deres fôr legges opp i vårt fôrsenter, slik at importfôrene kan lastes automatisk ned til PC-Horse programmet med korrekt beregnet energiinnhold i henhold til gjeldende enhet i ditt land. Vi anser dette som en stor trygghet både for importører og heste- og stalleiere som kjøper importfôr.</span></p>','',-2,81,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,13,'','',1,1769,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3183,3261,'April 2014 - Vilka enheter gäller för beräkning av energi i hästfoder?','april201437109','<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/Svettig-travare_roccamshots.jpg\" alt=\"Svettig-travare roccamshots\" width=\"550\" height=\"413\" /><span><em>Foto: Elina Björklund, Roccamshots</em></span></p>\r\n<p><span>Det är viktigt att känna till energiinnehållet i det foder vi ger till hästen. När hästen får mer energi än den förbrukar blir den fet, och får den för lite energi så tappar den hull. Samma sak gäller för oss människor och för andra djurslag. I de flesta länder finns officiellt angivna enheter och värden för energi i foder. Som en följd av olika traditioner är skiljer sig dessa officiella enheter mellan länder. EU har till exempel ingen gemensam standard för hur energi i hästfoder ska uppges. Detta medför problem när kraftfoderblandningar från England eller Tyskland marknadsförs i Skandinavien eller i Frankrike eftersom man där använder andra energienheter än de som gäller i produktionslandet. I denna artikel ska vi försöka förklara detta som en hjälp för Dig förstå och att kunna ställa krav på korrekt märkning av fodrets energiinnehåll om Du köper importerat foder.</span></p>\r\n<p><strong><span>Bruttoenergin</span></strong><span> är den energi som frigörs när fodret förbränns, t.ex i en laboratorieugn så att det bara återstår aska. Bruttoenergin säjer inte särskilt mycket om fodrets energivärde för hästen eftersom kroppens förbränning, som föregår vid kroppstemperatur, är långt mindre fullständig än den förbränning som sker i en ugn. Efter att hästen har ätit och förbrännt en given mängd av fodret skiljer den ut avfall i form av gödsel, urin, tarmgaser och värme. Detta avfall innehåller ju också energi. Därför uppstår minusposter i hästens \"energibokföring\". Så medan bruttoenergin i ett foder enkelt kan beräknas i ett laboratorium så krävs det resurskrävande djurförsök med foder för att kunna fastställa hur mycket energi hästen får ut av ett visst foder.<br /></span></p>\r\n<p><strong><span>Smältbar energi<br /></span></strong><span>Det enklaste sättet att uttrycka energivärdet i foder är som <em>smältbar energi</em>. När det ska fastställas mäts fodrets <em>bruttoenergi</em> i laboratoriet.&nbsp; I försök ges hästen en given mängd per dag under flera dagar.All gödsel samlas upp och så mäter man energivärdet i gödseln. Den smältbara energin i fodret är <em>skillnaden</em> mellan bruttoenergin hästen har konsumerat och energimängden i den uppsamlade gödseln.<br /></span></p>\r\n<p><span>I Irland, England och Tyskland uppger man energiinnehållet i hästfoder som smältbar energi och enheten som används är MJ (Megajoule). I USA används Megakalorier (MCal). Omräkningen sker här med formeln: 1 MCal = 4,185 MJ.</span></p>\r\n<p><strong><span>Omsättbar energi (OE*)<br /></span></strong><span>Eftersom energin i både urin och tarmgaser är minusposter för hästen kan vi gå ett steg vidare i beräkningen av vad som är nyttigt för hästen genom att beräkna energivärdet i dessa minusposter. Då får vi fram det som kallas omsättbar energi. Detta värde representerar den del av fodret som blir tillgänglig för många av kroppens funktioner. <em>Den omsättbara energin är således ett mer användbart mått för fodrets energivärde än den smältbara energin.</em><br /></span></p>\r\n<p><span></span><strong><span>Nettoenergi<br /></span></strong><span>Nettoenergien är mest komplicerad att mäta. När vi, förutom energiförlusten via gödsel, urin och tarmgaser, också mäter energikostnaderna i samband med fodersmältningen och omsättningen av näringsämnena som utvinns från fodret, då får vi det som kallas <em>nettoenergi</em>. Detta representerar den delen av fodrets energi som hästen använder för arbete, för att växa och för att underhålla kroppens funktioner.<br /></span></p>\r\n<p><span><span><strong>I Sverige anges energiinnehållet i hästfoder som omsättbar energi (ME).</strong> Enheten är <strong>MJ,</strong> och talvärdet för den <em>omsättbara</em> energin är lägre än när vi anger motsvarande värde av fodrets innehåll som<em> smältbar </em>energi<em>. </em>Samma förhållanden gäller även för Finland.<em><br /></em></span></span></p>\r\n<p><span>I Norge, Danmark, Island, Nederländerna och Frankrike anges fodrets energi som <em>nettoenergi</em>. Enheten är Foderenhet till häst, och kallas FEh i Norden, EWpa i Nederländerna och UFC i Frankrike. Omräkning mellan nettoenergi uppgivet som MJ och FEh är: FEh = MJ/9,414. Faktorn 9,414 är nettoenergiinnehållet i 1 kg korn givet till hästen. Eftersom 1 FEh motsvarar nettoenergin i 1 kg korn får alla andra foder sitt energivärde angivet i förhållande till energivärdet i 1 kg korn. Om 1 kg hö har energiverdien 0,5 FEh innebär detta att per kg har höet hälften så mycket nettoenergi som 1 kg korn.<br /></span></p>\r\n<p><span></span><strong><span>Ordlista <br /></span></strong><span>Svenska: Smältbar energi, Engelsk: Digestible energy (DE), <span>Norsk: Fordøyelig energi, </span><br />Svenska: Omsättbar energi (OE) <span>Kallas också metaboliserbar energ (ME)i</span>, Engelsk: Metabolizable energy (ME), <span>Norsk: Omsettelig energi (OE)</span><br />Svenska: Netto energi (NE), Engelsk: Net energy (NE), <span>Norsk: Netto energi (NE)</span><br /></span></p>\r\n<p><span>En schematisk framställning av skillnaderna mellan de olika sätten att uppge energiinnehållet i hästfoder kan du se i nedanstående figur.</span></p>\r\n<p><span><img src=\"images-joomla/stories/seasons/46energidiagram_april14.png\" alt=\"46energidiagram april14\" width=\"550\" height=\"378\" /></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong><span>Hur stor blir skillnaden i energivärde när man jämför de olika beräkningssystemen? <br /></span></strong><span>Det är mycket nyttigt att förstå och känna till hur mycket energivärdena ändrar sig när man går från <strong>Smältbar energi</strong> till <strong>Omsättbar energi</strong> och går vidare till <strong>Nettoenergi.</strong></span></p>\r\n<p><strong><span>Från Smältbar energi till Omsättbar energi (OE*):<br /></span></strong><span>För kraftfoder: Energivärdet uppgivet som MJ(OE) reduseras till ca 89 % av Smältbar energi.<br /><span>För grovfoder: Energivärdet uppgivet som MJ(OE) reduseras till ca 85 % av Smältbar energi.</span></span></p>\r\n<p><span></span><strong><span>Fra Omsättbar energi (OE*) till Netto energi (NE):<br /></span></strong><span><span>För kraftfoder: Energivärdet uppgivet som MJ(NE) reduseras till ca78,5 % av Omsättbar energi.<br /><span>För grovfoder: Energivärdet uppgivet som MJ(NE) reduseras till ca 59 % av Omsättbar energi.</span><br /></span></span></p>\r\n<p><strong>Varför är det så viktigt att vi förstår skillnaderna mellan de olika sätten att mäta och ange energiinnehållet i foder?<span><br /></span></strong><span>Nu förtiden säljs mycket hästfoder från land till land. Särskilt kraftfoder säljs över landsgränserna. Foder som t.ex tillverkas i England eller Tyskland säljs ofta i Sverige, Norge och Danmark. Svenskproducerade foder säljs i Danmark och Norge. Eftersom de flesta foder levereras i sina originalförpackningar krävs det insikt och kunskap om de utländska energienheterna för att kunna göra en jämförelse mellan energivärdet i ett importerat foder och ett inhemskt producderat foder. Det finns inga garantier för att energiinnehållet i ett importerat foder har redovisats med de energi värden vi redovisar i Sverige. Ett exempel belyser detta:<br /></span></p>\r\n<p><span>I England uppger man energin i Megajoule Smältbar energi (MJ DE).<br />I Sverige måste energivärdet räknas om till Megajoule Omsättbar energi (MJ OE*) när fodret ska användas för beräkning av foderstater baserade på de officiella svenska normerna. Om detta inte görs kommer fodret i Sverige att visa ca 11% för högt energivärde. Om kraftfoderandelen i dagsgivan är hög, vilket ofta gäller vid hård träning, kan detta i sin yttersta konsekvens leda till att hästen blir underfodrad.<br /></span></p>\r\n<p><strong>Är detta svårt?<span> <br /></span></strong><span>Ja, det är svårt att förstå systemen och hur de ska räknas om till giltiga storheter i varje enskilt land. PC-Horse har därför tagit detta på allvar och gör nu automatiska omräkningar av alla energivärden i de fodertyper som säljs och marknadsföres i flera länder. Vi har gjort avtal med ledande foderleverantörer och importörer om att deras analyser läggs upp på vårt web-baserade FeedCenter. Alla deras foderanalyser kan laddas direkt ner i PC-Horse programmet med korrekt beräknat energivärde - alltid angivet på det korrekta sättet som gäller för Ditt land. Vi anser detta är en stor trygghet både för importörerna och för häst- och stallägare som köper importerat foder.</span></p>\r\n<p><em>* Enligt företrädare på SLU används i Sverige begreppet OE, Omsättbar Energi, vanligen i popolära texter medan man använder begreppet ME, Metaboliserad Energi, i mer vetenskapliga texter.</em></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hur har Du nytta av PC-Horse i samband med detta?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse är ett av världens mest kvalificerade hjälpmedel för utfodring av hästar. Du kan följa och hålla ordning på alla sorters hästar (ras, kön, vikt, hull, ålder, träningsintensitet, utegång, mm) och utfodra dem med färdig-att-använda-analyser på marknadens ledande foder samt kombinera dessa med dina egna foderanalyser (eurofins analyser kan läsas in direkt).</p>\r\n<p>Behoven för varje häst beräknas individuellt och när du ser en individ som avviker från det önskvärt normala i vikt eller beteende så kan du snabbt korrigera den hästens foderstat för att inte hamna i problem.</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n<p><span style=\"border-radius: 2px; text-indent: 20px; width: auto; padding: 0px 4px 0px 0px; text-align: center; font: bold 11px/20px \'Helvetica Neue\',Helvetica,sans-serif; color: #ffffff; background: #bd081c  no-repeat scroll 3px 50% / 14px 14px; position: absolute; opacity: 1; z-index: 8675309; display: none; cursor: pointer;\">Save</span></p>','',1,616,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2017-05-25 10:04:08',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"article_layout\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"info_block_show_title\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_associations\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_page_title\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',10,217,'energi, energibehov häst, hästens energibehov, omräkning energi, smältbar energi, bruttoenergi, omsättbar energi','Det är viktigt att känna till energiinnehållet i det foder vi ger till hästen. När hästen får mer energi än den förbrukar blir den fet, och får den för lite energi så tappar den hull. Samma sak gäller för oss människor och för andra djurslag. I de flesta länder finns officiellt angivna enheter och värden för energi i foder. Som en följd av olika traditioner är skiljer sig dessa officiella enheter mellan länder. EU har till exempel ingen gemensam standard för hur energi i hästfoder ska uppges. Detta medför problem när kraftfoderblandningar från England eller Tyskland marknadsförs i Skandinavien eller i Frankrike eftersom man där använder andra energienheter än de som gäller i produktionslandet. I denna artikel ska vi försöka förklara detta som en hjälp för Dig förstå och att kunna ställa krav på korrekt märkning av fodrets energiinnehåll om Du köper importerat foder.',1,4119,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3184,3262,'Omregning af energiværdien i importeret kraftfoder','energy-formula82595','<p>I dag handles meget hestefoder mellem landene. Særlig kraftfoder sælges over landegræserne. Foder produceret i f.eks England eller Tyskland sælges ofte også i lande som Sverige, Danmark og Norge. Foder produceret i Danmark sælges ofte i Sverige og Norge. Eftersom det meste kraftfoder sælges i originallandets emballage, kræves der kendskap til de udenlandske energienheder hvis man skal sammenligne energiindholdet i importfoder med hestefoder produceret i eget land.</p>\r\n<p>Et eksempel belyser dette:<br />I <strong>England</strong> opgiver man f.eks energiindholdet i <strong>Megajoule fordøjelig energi (MJ DE)</strong>. I <strong>Sverige</strong> opgiver man energiindholdet som <strong>Megajoule omsættelig energi (MJ ME).</strong><br /><br /><strong>Her i Danmark</strong> må energiverdien regnes om til Foderrenheder til hest (FEh) som er den danske enhed for energiindhold i hestefoder. Denne angiver <strong>Netto energi-indholdet (NE)</strong> i foderet. Hvis dette ikke gøres korrekt bliver det vanskelig at beregne energiindholdet i hestens foderration.</p>\r\n<p><span><span> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/45energidiagram_april14.png\" alt=\"45energidiagram april14\" width=\"550\" height=\"381\" /></span></span></p>\r\n<p><strong>Er dette vanskeligt?</strong><br />Ja, det er vanskeligt at skifte fra forskellige energisystemmer og omregne fra de forskellige landes enheder. PC-Horse har fået en ny funktion der kan udregne automatiske omregninger af energiværdierne for foder som sælges i flere lande. Der er lavet en aftale med foderproducenter og importører således, at deres foder kan placeres i vores fodercenter sådan, at importfoder kan hentes automatisk ned til PC-Horse programmet med korrekt beregnet energiindhold i henhold til gældende enhed for dit land. Vi anser dette som en stor tryghed for både foderimportører og heste- og staldejere som køber importfoder.</p>\r\n<p><strong>Kender du energiindholdet i det importerede kraftfoder du bruger?</strong><br />Se nogle eksempler på energiværdier og enheder som bruges i forskellige lande</p>\r\n<table style=\"width: 550px;\" border=\"0\" cellpadding=\"10\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td> </td>\r\n<td> <img src=\"images-joomla/stories/flags/da.gif\" alt=\"da\" width=\"20\" height=\"14\" /></td>\r\n<td> <img src=\"images-joomla/stories/flags/sv.gif\" alt=\"sv\" width=\"20\" height=\"14\" /></td>\r\n<td> <img src=\"images-joomla/stories/flags/no.gif\" alt=\"no\" width=\"20\" height=\"14\" /></td>\r\n<td><img src=\"images-joomla/stories/flags/fi.gif\" alt=\"fi\" width=\"20\" height=\"14\" /></td>\r\n<td> <img src=\"images-joomla/stories/flags/en.gif\" alt=\"en\" width=\"20\" height=\"14\" /></td>\r\n<td> <img src=\"images-joomla/stories/flags/de.gif\" alt=\"de\" width=\"20\" height=\"14\" /></td>\r\n<td> <img src=\"images-joomla/stories/flags/fr.gif\" alt=\"fr\" width=\"20\" height=\"14\" /></td>\r\n<td> <img src=\"images-joomla/stories/flags/nl.gif\" alt=\"nl\" width=\"20\" height=\"14\" /></td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Land</td>\r\n<td><strong>Danmark</strong></td>\r\n<td>Sverige</td>\r\n<td>Norge</td>\r\n<td>Finland</td>\r\n<td>UK / Ireland</td>\r\n<td>Tyskland</td>\r\n<td>Frankrike</td>\r\n<td>Holland</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Värde</td>\r\n<td>\r\n<p><strong>1,0</strong></p>\r\n</td>\r\n<td> 11,96</td>\r\n<td>1,0</td>\r\n<td> 11,96</td>\r\n<td> 13,28</td>\r\n<td> 13,28</td>\r\n<td> 1,0</td>\r\n<td> 1,0</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Enhet</td>\r\n<td> <strong>FEh</strong></td>\r\n<td> MJ</td>\r\n<td> FEh</td>\r\n<td>MJ</td>\r\n<td> MJ</td>\r\n<td> MJ</td>\r\n<td>UFC</td>\r\n<td> EWpa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Anges som:</td>\r\n<td> <strong>NE</strong></td>\r\n<td> ME</td>\r\n<td> NE</td>\r\n<td>OE</td>\r\n<td> DE</td>\r\n<td> DE</td>\r\n<td> NE</td>\r\n<td> NE</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>Der er således ikke bare tale om at energien angives i forskellige enheder – energien skal også omregnes til korrekt energimåde (fordøjelig energi, omsættelig energi, netto energi). For grovfoder gælder andre omregningsværdier end de som her er angivet for kraftfoder.</p>\r\n<p><strong>Hvorfor ikke gøre dette på en let måde – lad PC-Horse gøre beregningerne automatisk. Hurtigt, sikkert og enkelt!</strong></p>\r\n<p><span> </span></p>','',1,87,'2014-03-20 10:07:17',62,'','2015-01-10 10:23:34',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-20 10:07:17','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,1,'energiverdien for heste, energi for heste','I dag handles meget hestefoder mellem landene. Særlig kraftfoder sælges over landegræserne. Foder produceret i f.eks England eller Tyskland sælges ofte også i lande som Sverige, Danmark og Norge. Foder produceret i Danmark sælges ofte i Sverige og Norge. Eftersom det meste kraftfoder sælges i originallandets emballage, kræves der kendskap til de udenlandske energienheder hvis man skal sammenligne energiindholdet i importfoder med hestefoder produceret i eget land.',1,3143,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3186,3264,'Energiomräkning i importerade kraftfoder','energy-formula47946','<p><span>Nu förtiden säljs mycket hästfoder från land till land. Särskilt kraftfoder säljs över landsgränserna. Foder som t.ex tillverkas i England eller Tyskland säljs ofta i Sverige, Norge och Danmark. Eftersom de flesta foder levereras i sina originalförpackningar krävs det insikt och kunskap om de utländska energienheterna för att kunna göra en jämförelse mellan energivärdet i ett importerat foder och ett inhemskt producerat foder. Det finns inga garantier för att energiinnehållet i ett importerat foder har redovisats med de energivärden vi använder i Sverige. <br /><br /><strong>Ett exempel belyser detta:</strong><br /></span><span>I <em><strong>England</strong></em> uppger man <span>t.ex</span> energin i <em><strong>Megajoule Smältbar energi (MJ DE)</strong>.</em><br />Här, i <em><strong>Sverige</strong></em> måste energivärdet räknas om till <em><strong>Megajoule</strong> <strong>Omsättbar energi (MJ OE)</strong></em> när fodret ska beräknas enligt officiella svenska normer. Om detta inte görs korrekt kommer fodret i Sverige att visa ca <em>11% för högt energivärde</em>. Om kraftfoder-andelen i dagsgivan då är hög, vilket ofta gäller vid hård träning, kan detta i sin yttersta konsekvens leda till att hästen blir underfodrad.</span></p>\r\n<p><span><span>Det är mycket viktigt att förstå och känna till hur mycket energivärdena ändrar sig när man går från <b>Smältbar energi</b> till <b>Omsättbar energi</b> och går vidare till <b>Nettoenergi.</b></span></span></p>\r\n<p><span><img alt=\"46energidiagram april14\" src=\"images-joomla/stories/seasons/46energidiagram_april14.png\" height=\"378\" width=\"550\" /></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><b><span><b>Är detta svårt att förstå sig på?<span> <br /></span></b></span></b>Ja, det är svårt att förstå de olika systemen och hur de ska räknas om till giltiga storheter i varje enskilt land. PC-Horse har därför tagit detta på allvar och gör nu automatiska omräkningar av alla energivärden i de fodertyper som säljs och marknadsföres i flera länder. Vi har gjort avtal med ledande foderleverantörer och importörer om att deras analyser läggs upp på vårt web-baserade FeddCenter. Alla deras foderanalyser kan laddas direkt ner i PC-Horse programmet med korrekt beräknat energivärde - alltid angivet på det korrekta sättet som gäller för Ditt land. Vi anser detta är en stor trygghet både för importörerna och för häst- och stallägare som köper importerat foder.</p>\r\n<p>Mer om det här kan du läsa i vår mer <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=450:energy-units&amp;catid=72:seasons&amp;Itemid=327\">utförliga artikel om energi</a>.</p>\r\n<p><strong>Har Du koll på energivärdet i Ditt importerade kraftfoder?</strong><br />Se några exempel på skillnader i värde och enhet resp vilken energityp som anges beroende på varifrån ditt importerade foder kommer.<b><span><br /></span></b><span></span></p>\r\n<table style=\"width: 550px;\" border=\"0\" cellpadding=\"10\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"sv\" src=\"images-joomla/stories/flags/sv.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"no\" src=\"images-joomla/stories/flags/no.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"da\" src=\"images-joomla/stories/flags/da.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td><img alt=\"fi\" src=\"images-joomla/stories/flags/fi.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"en\" src=\"images-joomla/stories/flags/en.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"de\" src=\"images-joomla/stories/flags/de.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"fr\" src=\"images-joomla/stories/flags/fr.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"nl\" src=\"images-joomla/stories/flags/nl.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Land</td>\r\n<td><strong>Sverige</strong></td>\r\n<td>Norge</td>\r\n<td>Danmark</td>\r\n<td>Finland</td>\r\n<td>UK / Ireland</td>\r\n<td>Tyskland</td>\r\n<td>Frankrike</td>\r\n<td>Holland</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Värde</td>\r\n<td>&nbsp;<strong>10</strong></td>\r\n<td>&nbsp;0,84</td>\r\n<td>&nbsp;0,84</td>\r\n<td>&nbsp;10</td>\r\n<td>&nbsp;11,1</td>\r\n<td>&nbsp;11,1</td>\r\n<td>&nbsp;0,84</td>\r\n<td>&nbsp;0,84</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Enhet</td>\r\n<td>&nbsp;<strong>MJ</strong></td>\r\n<td>&nbsp;FEh</td>\r\n<td>&nbsp;FEh</td>\r\n<td>MJ</td>\r\n<td>&nbsp;MJ</td>\r\n<td>&nbsp;MJ</td>\r\n<td>UFC</td>\r\n<td>&nbsp;EWpa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Anges som:</td>\r\n<td>&nbsp;<strong>OE</strong></td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n<td>OE</td>\r\n<td>&nbsp;DE</td>\r\n<td>&nbsp;DE</td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>Det är således inte bara det att energin anges i olika enheter - den ska också omräknas relaterat till vilken energityp som är den korrekta. För grovfoder gäller andra omräkningstal än ovan angivna.</p>\r\n<p><b>Ta det säkra för före det osäkra - låt PC-Horse räkna rätt åt Dig. Snabbt, säkert och bekvämt!<br data-mce-bogus=\"1\" /></b></p>\r\n<p><span><br /><b></b></span></p>','',-2,87,'2014-03-20 10:07:17',62,'','2015-01-08 15:41:07',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-20 10:07:17','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,1,'','',1,673,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(3187,3265,'Omregning av energiverdien i importert kraftfôr','energy-formula52868','<p>I dag selges mye hestefôr fra land til land. Særlig kraftfôr selges over landegrensene. Fôr produsert i f.eks England eller Tyskland selges ofte også i land som Sverige, Danmark og Norge. Fôr produsert i Sverige selges ofte i Danmark og Norge. Siden de fleste kraftfôr selges i originallandets emballasje, kreves det kjennskap til de utenlandske energienhetene hvis man skal sammenligne energiinnholdet i importfôr med hestefôr produsert i eget land.</p>\r\n<p><strong>Et eksempel belyser dette:</strong><br />I <strong>England</strong> oppgir man f.eks energiinnholdet i <strong>Megajoule fordøyelig energi (MJ DE)</strong>. <br />Her i Norge må energiverdien regnes om til Fôrenheter til hest (FEh) som er den norske enheten for energiinnhold i hestefôr. Denne angir <strong>Netto energi- innholdet (NE)</strong> i fôret. Om dette ikke gjøres korrekt blir det vanskelig å beregne energiinnholdet i hestens fôrrasjon.</p>\r\n<p><span> <span><img src=\"images-joomla/stories/seasons/47energidiagram_april14.png\" alt=\"47energidiagram april14\" width=\"550\" height=\"378\" /></span></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Er dette vanskelig?</strong><br />Ja, det er vanskelig å skjønne systemene og hvordan det korrekt skal omregnes til gjeldende enhet i det enkelte land. PC-Horse har derfor tatt dette på alvor og vil nå gjøre automatiske omregninger av energiverdiene i fôrtyper som selges i flere land. Der det er gjort avtale med fôrprodusenter og importører kan deres fôr legges opp i vårt fôrsenter, slik at importfôrene kan lastes automatisk ned til PC-Horse programmet med korrekt beregnet energiinnhold i henhold til gjeldende enhet i ditt land. Vi anser dette som en stor trygghet både for importører og heste- og stalleiere som kjøper importfôr.<br /><br /><strong>Kjenner du energiinnholdet i det importerte kraftfôret du bruker?</strong><br />Se noen eksempler på forskjeller i energiverdi og enheter som brukes i landet der fôret er produsert.</p>\r\n<table style=\"width: 550px;\" border=\"0\" cellpadding=\"10\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td> </td>\r\n<td> <img src=\"images-joomla/stories/flags/no.gif\" alt=\"no\" width=\"20\" height=\"14\" /></td>\r\n<td> <img src=\"images-joomla/stories/flags/sv.gif\" alt=\"sv\" width=\"20\" height=\"14\" /></td>\r\n<td> <img src=\"images-joomla/stories/flags/da.gif\" alt=\"da\" width=\"20\" height=\"14\" /></td>\r\n<td><img src=\"images-joomla/stories/flags/fi.gif\" alt=\"fi\" width=\"20\" height=\"14\" /></td>\r\n<td> <img src=\"images-joomla/stories/flags/en.gif\" alt=\"en\" width=\"20\" height=\"14\" /></td>\r\n<td> <img src=\"images-joomla/stories/flags/de.gif\" alt=\"de\" width=\"20\" height=\"14\" /></td>\r\n<td> <img src=\"images-joomla/stories/flags/fr.gif\" alt=\"fr\" width=\"20\" height=\"14\" /></td>\r\n<td> <img src=\"images-joomla/stories/flags/nl.gif\" alt=\"nl\" width=\"20\" height=\"14\" /></td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Land</td>\r\n<td><strong>Norge</strong></td>\r\n<td>Sverige</td>\r\n<td>Danmark</td>\r\n<td>Finland</td>\r\n<td>UK / Ireland</td>\r\n<td>Tyskland</td>\r\n<td>Frankrike</td>\r\n<td>Holland</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Värde</td>\r\n<td>\r\n<p><strong>1,0</strong></p>\r\n</td>\r\n<td> 11,96</td>\r\n<td>1,0</td>\r\n<td> 11,96</td>\r\n<td> 13,28</td>\r\n<td> 13,28</td>\r\n<td> 1,0</td>\r\n<td> 1,0</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Enhet</td>\r\n<td> <strong>FEh</strong></td>\r\n<td> MJ</td>\r\n<td> FEh</td>\r\n<td>MJ</td>\r\n<td> MJ</td>\r\n<td> MJ</td>\r\n<td>UFC</td>\r\n<td> EWpa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Anges som:</td>\r\n<td> <strong>NE</strong></td>\r\n<td> ME</td>\r\n<td> NE</td>\r\n<td>OE</td>\r\n<td> DE</td>\r\n<td> DE</td>\r\n<td> NE</td>\r\n<td> NE</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>Det er således ikke bare at energien angis i ulike enheter – den skal også omregnes til korrekt energimål (fordøyelig energi, omsettelig energi, netto energi). For grovfôr gjelder andre omregningsverdier enn de som her er gitt for kraftfôr.<br /><br /><strong>Hvorfor ikke gjøre dette enkelt – la PC-Horse gjøre beregningene automatisk. Raskt, sikkert og enkelt!</strong></p>\r\n<p><span> </span></p>','',1,87,'2014-03-20 10:07:17',62,'','2015-01-10 08:50:07',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-04-01 00:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',8,1,'energiinnhold i hestefor, Fordøyelig energi, omsettelig energi, brutto energi, energi for hester','I dag selges mye hestefôr fra land til land. Særlig kraftfôr selges over landegrensene. Fôr produsert i f.eks England eller Tyskland selges ofte også i land som Sverige, Danmark og Norge. Fôr produsert i Sverige selges ofte i Danmark og Norge. Siden de fleste kraftfôr selges i originallandets emballasje, kreves det kjennskap til de utenlandske energienhetene hvis man skal sammenligne energiinnholdet i importfôr med hestefôr produsert i eget land.',1,3321,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3188,3266,'Energiomräkning i importerade kraftfoder','energy-formula81607','<p><span>Nu förtiden säljs mycket hästfoder från land till land. Särskilt kraftfoder säljs över landsgränserna. Foder som t.ex tillverkas i England eller Tyskland säljs ofta i Sverige, Norge och Danmark. Eftersom de flesta foder levereras i sina originalförpackningar krävs det insikt och kunskap om de utländska energienheterna för att kunna göra en jämförelse mellan energivärdet i ett importerat foder och ett inhemskt producerat foder. Det finns inga garantier för att energiinnehållet i ett importerat foder har redovisats med de energivärden vi använder i Sverige. <br /><br /><strong>Ett exempel belyser detta:</strong><br /></span><span>I <em><strong>England</strong></em> uppger man <span>t.ex</span> energin i <em><strong>Megajoule Smältbar energi (MJ DE)</strong>.</em><br />Här, i <em><strong>Sverige</strong></em> måste energivärdet räknas om till <em><strong>Megajoule</strong> <strong>Omsättbar energi (MJ OE)</strong></em> när fodret ska beräknas enligt officiella svenska normer. Om detta inte görs korrekt kommer fodret i Sverige att visa ca <em>11% för högt energivärde</em>. Om kraftfoder-andelen i dagsgivan då är hög, vilket ofta gäller vid hård träning, kan detta i sin yttersta konsekvens leda till att hästen blir underfodrad.</span></p>\r\n<p><span><span>Det är mycket viktigt att förstå och känna till hur mycket energivärdena ändrar sig när man går från <b>Smältbar energi</b> till <b>Omsättbar energi</b> och går vidare till <b>Nettoenergi.</b></span></span></p>\r\n<p><span><img alt=\"46energidiagram april14\" src=\"images-joomla/stories/seasons/46energidiagram_april14.png\" height=\"378\" width=\"550\" /></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><b><span><b>Är detta svårt att förstå sig på?<span> <br /></span></b></span></b>Ja, det är svårt att förstå de olika systemen och hur de ska räknas om till giltiga storheter i varje enskilt land. PC-Horse har därför tagit detta på allvar och gör nu automatiska omräkningar av alla energivärden i de fodertyper som säljs och marknadsföres i flera länder. Vi har gjort avtal med ledande foderleverantörer och importörer om att deras analyser läggs upp på vårt web-baserade FeddCenter. Alla deras foderanalyser kan laddas direkt ner i PC-Horse programmet med korrekt beräknat energivärde - alltid angivet på det korrekta sättet som gäller för Ditt land. Vi anser detta är en stor trygghet både för importörerna och för häst- och stallägare som köper importerat foder.</p>\r\n<p>Mer om det här kan du läsa i vår mer <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=450:energy-units&amp;catid=72:seasons&amp;Itemid=327\">utförliga artikel om energi</a>.</p>\r\n<p><strong>Har Du koll på energivärdet i Ditt importerade kraftfoder?</strong><br />Se några exempel på skillnader i värde och enhet resp vilken energityp som anges beroende på varifrån ditt importerade foder kommer.<b><span><br /></span></b><span></span></p>\r\n<table style=\"width: 550px;\" border=\"0\" cellpadding=\"10\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"sv\" src=\"images-joomla/stories/flags/sv.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"no\" src=\"images-joomla/stories/flags/no.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"da\" src=\"images-joomla/stories/flags/da.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td><img alt=\"fi\" src=\"images-joomla/stories/flags/fi.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"en\" src=\"images-joomla/stories/flags/en.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"de\" src=\"images-joomla/stories/flags/de.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"fr\" src=\"images-joomla/stories/flags/fr.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"nl\" src=\"images-joomla/stories/flags/nl.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Land</td>\r\n<td><strong>Sverige</strong></td>\r\n<td>Norge</td>\r\n<td>Danmark</td>\r\n<td>Finland</td>\r\n<td>UK / Ireland</td>\r\n<td>Tyskland</td>\r\n<td>Frankrike</td>\r\n<td>Holland</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Värde</td>\r\n<td>&nbsp;<strong>10</strong></td>\r\n<td>&nbsp;0,84</td>\r\n<td>&nbsp;0,84</td>\r\n<td>&nbsp;10</td>\r\n<td>&nbsp;11,1</td>\r\n<td>&nbsp;11,1</td>\r\n<td>&nbsp;0,84</td>\r\n<td>&nbsp;0,84</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Enhet</td>\r\n<td>&nbsp;<strong>MJ</strong></td>\r\n<td>&nbsp;FEh</td>\r\n<td>&nbsp;FEh</td>\r\n<td>MJ</td>\r\n<td>&nbsp;MJ</td>\r\n<td>&nbsp;MJ</td>\r\n<td>UFC</td>\r\n<td>&nbsp;EWpa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Anges som:</td>\r\n<td>&nbsp;<strong>OE</strong></td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n<td>OE</td>\r\n<td>&nbsp;DE</td>\r\n<td>&nbsp;DE</td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>Det är således inte bara det att energin anges i olika enheter - den ska också omräknas relaterat till vilken energityp som är den korrekta. För grovfoder gäller andra omräkningstal än ovan angivna.</p>\r\n<p><b>Ta det säkra för före det osäkra - låt PC-Horse räkna rätt åt Dig. Snabbt, säkert och bekvämt!<br data-mce-bogus=\"1\" /></b></p>\r\n<p><span><br /><b></b></span></p>','',-2,87,'2014-03-20 10:07:17',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-20 10:07:17','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,1,'','',1,673,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3189,3267,'Energiomräkning i importerade kraftfoder','energy-formula62530','<p><span>Nu förtiden säljs mycket hästfoder från land till land. Särskilt kraftfoder säljs över landsgränserna. Foder som t.ex tillverkas i England eller Tyskland säljs ofta i Sverige, Norge och Danmark. Eftersom de flesta foder levereras i sina originalförpackningar krävs det insikt och kunskap om de utländska energienheterna för att kunna göra en jämförelse mellan energivärdet i ett importerat foder och ett inhemskt producerat foder. Det finns inga garantier för att energiinnehållet i ett importerat foder har redovisats med de energivärden vi använder i Sverige. <br /><br /><strong>Ett exempel belyser detta:</strong><br /></span><span>I <em><strong>England</strong></em> uppger man <span>t.ex</span> energin i <em><strong>Megajoule Smältbar energi (MJ DE)</strong>.</em><br />Här, i <em><strong>Sverige</strong></em> måste energivärdet räknas om till <em><strong>Megajoule</strong> <strong>Omsättbar energi (MJ OE*)</strong></em> när fodret ska beräknas enligt officiella svenska normer. Om detta inte görs korrekt kommer fodret i Sverige att visa ca <em>11% för högt energivärde</em>. Om kraftfoder-andelen i dagsgivan då är hög, vilket ofta gäller vid hård träning, kan detta i sin yttersta konsekvens leda till att hästen blir underfodrad.</span></p>\r\n<p><span><span>Det är mycket viktigt att förstå och känna till hur mycket energivärdena ändrar sig när man går från <b>Smältbar energi</b> till <b>Omsättbar energi</b> och går vidare till <b>Nettoenergi.</b></span></span></p>\r\n<p><span><img alt=\"46energidiagram april14\" src=\"images-joomla/stories/seasons/46energidiagram_april14.png\" height=\"378\" width=\"550\" /></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><b><span><b>Är detta svårt att förstå sig på?<span> <br /></span></b></span></b>Ja, det är svårt att förstå de olika systemen och hur de ska räknas om till giltiga storheter i varje enskilt land. PC-Horse har därför tagit detta på allvar och gör nu automatiska omräkningar av alla energivärden i de fodertyper som säljs och marknadsföres i flera länder. Vi har gjort avtal med ledande foderleverantörer och importörer om att deras analyser läggs upp på vårt web-baserade FeddCenter. Alla deras foderanalyser kan laddas direkt ner i PC-Horse programmet med korrekt beräknat energivärde - alltid angivet på det korrekta sättet som gäller för Ditt land. Vi anser detta är en stor trygghet både för importörerna och för häst- och stallägare som köper importerat foder.</p>\r\n<p>Mer om det här kan du läsa i vår mer <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=450:energy-units&amp;catid=72:seasons&amp;Itemid=327\">utförliga artikel om energi</a>.</p>\r\n<p><strong>Har Du koll på energivärdet i Ditt importerade kraftfoder?</strong><br />Se några exempel på skillnader i värde och enhet resp vilken energityp som anges beroende på varifrån ditt importerade foder kommer.<b><span><br /></span></b><span></span></p>\r\n<table style=\"width: 550px;\" border=\"0\" cellpadding=\"10\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"sv\" src=\"images-joomla/stories/flags/sv.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"no\" src=\"images-joomla/stories/flags/no.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"da\" src=\"images-joomla/stories/flags/da.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td><img alt=\"fi\" src=\"images-joomla/stories/flags/fi.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"en\" src=\"images-joomla/stories/flags/en.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"de\" src=\"images-joomla/stories/flags/de.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"fr\" src=\"images-joomla/stories/flags/fr.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n<td>&nbsp;<img alt=\"nl\" src=\"images-joomla/stories/flags/nl.gif\" height=\"14\" width=\"20\" /></td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Land</td>\r\n<td><strong>Sverige</strong></td>\r\n<td>Norge</td>\r\n<td>Danmark</td>\r\n<td>Finland</td>\r\n<td>UK / Ireland</td>\r\n<td>Tyskland</td>\r\n<td>Frankrike</td>\r\n<td>Holland</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Värde</td>\r\n<td>&nbsp;<strong>10</strong></td>\r\n<td>&nbsp;0,84</td>\r\n<td>&nbsp;0,84</td>\r\n<td>&nbsp;10</td>\r\n<td>&nbsp;11,1</td>\r\n<td>&nbsp;11,1</td>\r\n<td>&nbsp;0,84</td>\r\n<td>&nbsp;0,84</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Enhet</td>\r\n<td>&nbsp;<strong>MJ</strong></td>\r\n<td>&nbsp;FEh</td>\r\n<td>&nbsp;FEh</td>\r\n<td>MJ</td>\r\n<td>&nbsp;MJ</td>\r\n<td>&nbsp;MJ</td>\r\n<td>UFC</td>\r\n<td>&nbsp;EWpa</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Anges som:</td>\r\n<td>&nbsp;<strong>OE*</strong></td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n<td>OE</td>\r\n<td>&nbsp;DE</td>\r\n<td>&nbsp;DE</td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n<td>&nbsp;NE</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>* Enligt företrädare på SLU används i Sverige begreppet OE, Omsättbar Energi, vanligen i popolära texter medan man använder begreppet ME, Metaboliserad Energi, i mer vetenskapliga texter.</p>\r\n<p>Det är således inte bara det att energin anges i olika enheter - den ska också omräknas relaterat till vilken energityp som är den korrekta. För grovfoder gäller andra omräkningstal än ovan angivna.</p>\r\n<p><b>Ta det säkra för före det osäkra - låt PC-Horse räkna rätt åt Dig. Snabbt, säkert och bekvämt!<br data-mce-bogus=\"1\" /></b></p>\r\n<p><span><br /><b></b></span></p>','',1,87,'2014-03-20 10:07:17',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-04-01 00:00:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,1,'energi i foder, energienheter i hästfoder, energi hästfoder, energi importfoder, importerat hästfoder','Nu förtiden säljs mycket hästfoder från land till land. Särskilt kraftfoder säljs över landsgränserna. Foder som t.ex tillverkas i England eller Tyskland säljs ofta i Sverige, Norge och Danmark. Eftersom de flesta foder levereras i sina originalförpackningar krävs det insikt och kunskap om de utländska energienheterna för att kunna göra en jämförelse mellan energivärdet i ett importerat foder och ett inhemskt producerat foder. Det finns inga garantier för att energiinnehållet i ett importerat foder har redovisats med de energivärden vi använder i Sverige.',1,3414,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3190,3268,'Foder Direkt - Snabbaste sättet att läsa in grovfoderanalyser','feed-direct-sv','<p>Det finns tre sätt att lägga in ditt eget grovfoder i PC-Horse:</p>\r\n<p><strong>Enkelt</strong> - Du skapar ett eget foder och skriver in uppgifterna manuellt från analysen.</p>\r\n<p><strong>Enklare</strong> - Du skapar ett eget foder och läser in analysen med XML-filen som du fått av leverantören.</p>\r\n<p><strong>Enklast</strong> - Din grovfoderleverantör deltar i Foder Direkt - klicka på fodret så är det inläst.</p>\r\n<p>I samtliga situationer kan du komplettera din foderanalys med de näringsämnen som ev. saknas i analysen genom att använda något av programmets alla standardfoder som mall.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/46-images/46%20feed-direct.png\" alt=\"46 feed direct\" /></p>','',0,48,'2012-08-23 08:46:25',62,'','2016-01-29 12:05:27',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-08-23 08:46:25','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',6,93,'','',1,1998,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3192,3270,'Grovfôrprodusenter  i Norge','feeds-forage17922','<p><strong>Nå kan du lese inn din grovfôranalyse direkte</strong> i PC-Horse dersom du har fått en analysefil i formatet .xml fra din grovfôrprodusent. Gjennom et samarbeid med Eurofins leveres det nå en datalesbar fil med analyseresultatene på fôrprøvene. <span id=\"result_box\" lang=\"no\"><span class=\"hps\">Nå </span><span class=\"hps\">har</span> <span class=\"hps\">vi</span> <span class=\"hps\">gjort</span>&nbsp;</span>denne tjenesten ennå enklere. Vi gir alle norske <strong>grovfôrprodusenter</strong> som tar grovfôranalyser tilbud om å legge opp analysene sine direkte på vår nye gratistjeneste <strong>Fôr Direkte.</strong></p>\r\n<p><br /><img style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" src=\"images-joomla/stories/47-images/47-feeddirect.jpg\" alt=\"47-feeddirect\" width=\"218\" height=\"170\" /></p>\r\n<p><strong>Du finner grovfôrprodusenter med analyserte partier under fanen \"Fôranalyse Direkte\"&nbsp; når du åpner fôrlisten til en stall.</strong></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><img style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" src=\"images-joomla/stories/47-images/47-grovfoderjakten.png\" alt=\"47-grovfoderjakten\" width=\"231\" height=\"170\" /></p>\r\n<p><span><span style=\"color: #000000;\">Analyser som legges opp på Fôr Direkte blir synlige for alle brukere av PC-Horse. Kjøpere av analysert fôr fra produsenter som er med i ordningen kan laste ned analysene til sin egen datamaskin og opprette et eget fôr.Du kan som hesteeier dermed umiddelbart lage fôrplaner med analyserte fôr. Faren for å gjøre feil ved manuell innlegging av analyseverdier er eliminert. Dette blir sikkert, raskt og enkelt! <span style=\"line-height: 150%;\">Hjelp oss gjerne med å finne gode grovfôrprodusenter ved å tipse oss om din leverandør. Vi er takknemlige dersom du sender oss produsentenes mailadresse og eventuell link til hjemmeside til denne</span><span style=\"line-height: 150%;\"> <span style=\"color: #000000;\"><a href=\"mailto:da@pc-horse.com\">mailadressen</a><span>.</span></span></span></span>Vi setter selvsagt også pris på om du som fôrprodusent kontakter oss direkte for å få lagt opp dine grovfôranalyser på vårt Fôrsenter. Vi gjør jobben med å legge opp fôranalysene.</span></p>','',0,86,'2012-08-23 08:46:25',62,'','2015-05-28 06:29:42',67,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-08-23 08:46:25','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',10,3,'grovfor, grovfôr, grovfôranalyse, analyse, Eurofins','Nå kan du lese inn din grovfôranalyse direkte i PC-Horse dersom du har fått en analysefil i formatet .xml fra din grovfôrprodusent. I de neste programversjonene kommer vi til å gjøre denne tjenesten ennå enklere. Alle norske grovfôrprodusenter som tar grovfôranalyser får tilbud om å legge opp analysene sine direkte på vår nye grates tjeneste Fôr Direkte.',1,3311,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3193,3271,'Grovfoderproducenter i Sverige','feeds-forage77215','<p>Redan nu kan läsa in dina laboratorieanalyser in i PC-Horse om Du fått den av Din leverantör i formatet XML.<br />I kommande progrtamversioner kommer vi att göra denna manöver ytterligare förenklad. Alla svenska grovfoderproducenter som tillhandahåller analyserat grovfoder erbjuds att lägga upp sina anlyser på vår nya kostnadsfria tjänst <strong>Foder Direkt</strong>.</p>\r\n<p>Alla analyser som läggs upp på Foder Direkt blir synliga i alla program och kan laddas ner med ett enkelt klick. Därigenom kan omedelbart komma igång med foderstaten. Och risken för att foderanalysen skall bli felaktigt tolkad eller inlagd elimineras. Tänk så enkelt det blir.</p>\r\n<p>Hjälp oss gärna att hitta bra grovfoderproducenter genom att tipsa om Din leverantör. Tacksamma om du skickar deras ev. mailadress och hemsida på den här <a href=\"mailto:info@pc-horse.com\"> </a><a href=\"mailto:jan@sjunnesson.nu\">mailadressen.</a></p>\r\n<p><strong>Och, självklart, uppskattar vi om Du som är producent hör av Dig direlkt till oss så snart som möjligt.</strong></p>\r\n<p><strong><img alt=\"46-grovfoderjakten\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-grovfoderjakten.png\" height=\"405\" width=\"550\" /></strong></p>','',-2,86,'2012-08-23 08:46:25',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-08-23 08:46:25','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,1,'','',1,1423,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3194,3272,'Grovfoderproducenter i Sverige','feeds-forage94796','<p><strong>Redan nu</strong> kan läsa in dina laboratorieanalyser in i PC-Horse om Du fått den av Din leverantör i formatet XML.<br />Från och med version 2.2 har vi gjort denna manöver ännu enklare. Alla svenska grovfoderproducenter som tillhandahåller analyserat grovfoder erbjuds att lägga upp sina anlyser på vår nya kostnadsfria tjänst <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3190&amp;Itemid=4628\"><strong>Foder Direkt</strong>.</a></p>\r\n<p>Alla analyser som läggs upp på Foder Direkt blir synliga i alla program och kan laddas ner med ett enkelt klick. Därigenom kan Du omedelbart komma igång med foderstaten. Och risken för att foderanalysen skall bli felaktigt inlagd elimineras ytterligare. Tänk så enkelt det blir.</p>\r\n<p><strong>Just nu hittar du aktuella foderanalyser från nedanstående grovfoderproducenter i programmet under fliken \"Foderanalys Direkt\":</strong></p>\r\n<table border=\"1\" style=\"width: 550px;\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td><strong>Katslösa Agro<br /></strong></td>\r\n<td><strong><strong>Greenfeed AB</strong></strong></td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td><strong>Horsesilage Sweden AB<br /></strong></td>\r\n<td><strong>Arnessons Entreprenad &amp; Foder<br /></strong></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><strong>&nbsp;</strong></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/46-images/46-grovfoderjakten.png\" alt=\"46-grovfoderjakten\" width=\"231\" height=\"170\" style=\"float: left;\" /></p>\r\n<p>&nbsp;<img src=\"images-joomla/stories/46-images/46-feeddirect.jpg\" alt=\"46-feeddirect\" width=\"218\" height=\"170\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><strong>Hjälp oss</strong> gärna att hitta bra grovfoderproducenter genom att tipsa om Din leverantör. Tacksamma om du skickar deras ev. mailadress och hemsida på den här <a href=\"mailto:js@pc-horse.com\">mailadressen.</a></p>\r\n<p><strong>Och, självklart, uppskattar vi om Du som är producent hör av Dig direkt till oss så snart som möjligt.</strong></p>','',0,86,'2012-08-23 08:46:25',62,'','2016-01-29 12:42:19',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2012-08-23 08:46:25','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',8,4,'','',1,4451,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3195,3273,'Et lille skridt Dig - men et stort skridt  for mere sikre  foderanalyser!','footstep72082','<p><img alt=\"footstep\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/footstep.jpg\" height=\"170\" width=\"248\" /><img alt=\"45-timestamp\" src=\"images-joomla/stories/45-images/45-timestamp.png\" height=\"170\" width=\"243\" /></p>\r\n<p><strong>Fra og med lanceringen af version 2.20</strong> har vi med PC-Horse taget et kæmpeskridt for&nbsp; yderligere at&nbsp; kvalitetssikre vore foderanalyser. I vores centrale database lægges&nbsp; de garanterede foderoplysninger&nbsp; fremover kun ind&nbsp;&nbsp; en gang - med de værdier&nbsp; og normer som gælder i produktionslandet.</p>\r\n<p>I samme øjeblik som et foder lægges ind, eller ændres, bliver oplysningerne&nbsp; tilgængelige for Dig og alla øvrige&nbsp; brugere af PC-Horse i Europa.</p>\r\n<p>Når Du starter Dit program hentes automatisk alle de foderprodukter&nbsp; som indgår i din licens. Foder som produceres i andre lande omregnes&nbsp; præcist&nbsp; til danske&nbsp; forhold og gældende&nbsp; danske normer. Samtidigt opdateres Dine staldfoderlister og dine heste.</p>\r\n<p>Men dette, som faktisk er et kæmpeskridt i retning af mere sikre foderanalyser –er kun et&nbsp; lille skridt for Dig. <br />Du kommer knapt til at mærke det.&nbsp; &nbsp;</p>\r\n<p>Dit første skridt&nbsp; -<strong> <a href=\"http://download.pc-horse.com/install/45install.exe\">download&nbsp; version 2.22 nu!</a></strong></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,15,'2014-03-31 15:26:51',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-31 15:26:51','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,5,'Hestens fordøjelse, Hestens foderbehov, foderlister, danmarkslisten','Fra og med idag og lanceringen af version 2.20 har vi med PC-Horse taget et kæmpeskridt for  yderligere at  kvalitetssikre vore foderanalyser. I vores centrale database lægges  de garanterede foderoplysninger  fremover kun ind   en gang - med de værdier  og normer som gælder i produktionslandet.',1,224,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3197,3275,'Et lite skritt for deg – men et kjempeskritt for sikrere fôranalyser!','footstep67486','<p><img alt=\"footstep\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/footstep.jpg\" height=\"170\" width=\"248\" /><img alt=\"47-timestamp\" src=\"images-joomla/stories/47-images/47-timestamp.png\" height=\"166\" width=\"258\" /></p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\"><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><strong>Fra og med</strong><strong> lanseringen av versjon 2.20</strong> har vi med PC-Horse tatt et stort skritt for å ytterligere kunne kvalitetssikre våre fôranalyser. I vår sentrale database legges nå de garanterte fôropplysningene inn bare en gang – med de verdiene og enheter som gjelder i produksjonslandet.</span></p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\"><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\">I samme øyeblikk som et fôr legges inn, eller endres, blir opplysningene tilgjengelige for deg og alle øvrige brukere av PC-Horse i Europa.</span></p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\"><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\">Når du starter programmet ditt hentes automatisk alle fôr som inngår i din lisens. Fôr som produseres i andre land omregnes til norske forhold og gjeldende norske enheter for energi og protein. Samtidig oppdateres dine stallfôrlister og hester med de nye opplysningene.</span></p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\"><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\">Dette, som faktisk er et stort framskritt i vårt stadig mer internasjonale fôrunivers, blir bare et lite skritt for deg. Alt ordnes av PC-Horse, du kommer knapt til å merke at noe skjer.</span></p>\r\n<p style=\"line-height: normal;\"><span style=\"font-family: Arial;\"><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\">Ditt første skritt –<a href=\"http://download.pc-horse.com/install/47install.exe\"> <b><span style=\"text-decoration: underline;\"><span style=\"color: #0070c0;\">last ned seneste versjonen nå!</span></span></b></a></span></span><span style=\"font-size: 10pt; font-family: Arial;\"><span style=\"color: #0070c0;\"> </span></span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,15,'2014-03-31 15:26:51',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-31 15:26:51','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,6,'hestefor, grovfor, grovfor til hester','Fra og med i dag og lanseringen av versjon 2.20 har vi med PC-Horse tatt et stort skritt for å ytterligere kunne kvalitetssikre våre fôranalyser. I vår sentrale database legges nå de garanterte fôropplysningene inn bare en gang – med de verdiene og enheter som gjelder i produksjonslandet. I samme øyeblikk som et fôr legges inn, eller endres, blir opplysningene for de forleverandører som PC-Horse har samarbeidsavtale med tilgjengelige for deg og alle øvrige brukere av PC-Horse i Europa.',1,190,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3198,3276,'Ett litet steg för Dig - ett jättekliv till säkrare foderanalyser','footstep65585','<p><img alt=\"footstep\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/footstep.jpg\" height=\"186\" width=\"271\" />&nbsp; <img alt=\"46-timestamp\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-timestamp.png\" height=\"181\" width=\"264\" /></p>\r\n<p>Från och med version 2.20 har vi med PC-Horse tagit ett jättesteg för att ytterligare kvalitetssäkra våra foderanalyser. I vår centrala databas läggs nu de garanterade foderuppgifterna in endast en gång - med de värden och normer som gäller i tillverkningslandet.</p>\r\n<p>I samma ögonblick som ett foder läggs in, eller ändras, blir uppgifterna tillgängliga för Dig och alla övriga användare av PC-Horse i Europa.</p>\r\n<p>När Du startar Ditt program hämtas automatiskt alla de foder som ingår i din licens. Foder som tillverkats i andra länder omräknas exakt till svenska förhållanden och gällande svenska normer. Samtidigt uppdateras Dina stallfoderlistor och hästar.</p>\r\n<p>Men det som faktiskt är ett jättekliv i vårt alltmer multinationella foderuniversum - blir bara ett litet steg för Dig. Du kommer knappt att märka det.</p>\r\n<p>Ditt första steg - <a href=\"http://download.pc-horse.com/install/46install.exe\"><strong>ladda ner senaste versionen nu!</strong></a></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',-2,15,'2014-03-31 15:26:51',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-31 15:26:51','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,8,'','',1,57,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3199,3277,'Ett litet steg för Dig - ett jättekliv till säkrare foderanalyser','footstep94287','<p><img alt=\"footstep\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/footstep.jpg\" height=\"170\" width=\"248\" />&nbsp; <img alt=\"46-timestamp\" src=\"images-joomla/stories/46-images/46-timestamp.png\" height=\"170\" width=\"248\" /></p>\r\n<p><strong>Från och med version 2.20</strong> har vi med PC-Horse tagit ett jättesteg för att ytterligare kvalitetssäkra Dina foderanalyser. I vår centrala databas läggs nu de garanterade foderuppgifterna in endast en gång - med de värden och normer som gäller i tillverkningslandet.</p>\r\n<p>I samma ögonblick som ett foder läggs in, eller ändras, blir uppgifterna tillgängliga för Dig och alla övriga användare av PC-Horse i Europa.</p>\r\n<p>När Du startar Ditt program hämtas automatiskt alla de foder som ingår i din licens. Foder som tillverkats i andra länder omräknas exakt till svenska förhållanden och gällande svenska normer. Samtidigt uppdateras Dina stallfoderlistor och hästar.</p>\r\n<p>Men det som faktiskt är ett jättekliv i vårt alltmer multinationella foderuniversum - blir bara ett litet steg för Dig. <br data-mce-bogus=\"1\" />Du kommer knappt att märka det.</p>\r\n<p>Ditt första steg - <a href=\"http://download.pc-horse.com/install/46install.exe\"><strong>ladda ner senaste versionen nu!</strong></a></p>','',1,15,'2014-03-31 15:26:51',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-03-31 15:26:51','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,4,'foderlistor, hästfoder, analyser, foderanalyser','Från och med version 2.20 har vi tagit ett jättesteg för att ytterligare kvalitetssäkra våra foderanalyser. I vår centrala databas läggs nu de garanterade foderuppgifterna in endast en gång - med de värden och normer som gäller i tillverkningslandet. När Du startar Ditt program hämtas automatiskt alla de foder som ingår i din licens ned och omräknas exakt till svenska förhållanden och gällande svenska normer. Samtidigt uppdateras Dina stallfoderlistor och hästar.',1,377,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3200,3278,'Maj 2014 - Har hesten brug for tilskudsfoder i foderrationen?','may201439968','<p>Der er mange typer tilskudsfoder til heste på markedet. Mange giver hestene sådanne produk-ter uden at have undersøgt om den enkelte hest reelt har behov for disse produkter eller om tilskuddet har nogen dokumenteret virkning.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/galoppfinish.jpg\" alt=\"galoppfinish\" height=\"413\" width=\"550\" /><em><br />Foto: Elina Björklund, Roccamshots</em></p>\r\n<p>VITAMIN OG MINERALTILSKUD<br />Den mest almindelige type af tilskud til heste er et vitamin og mineraltilskud. Disse produkter inde-holder oftest vitaminerne A, D, E plus flere B-vitaminer og vitamin C. I tillæg hertil indeholder de et bredt spektrum af makro- og mikromineraler. Hensigten med disse produkter er, at de skal sikre at foderrationen indeholder tilstrækkeligt af disse næringsstoffer.<br />Hvor hestens foder ration hovedsagligt består af grovfoder eller af grovfoder og rent korn (havre eller byg) vil der oftest være behov for at medtage et vitamin/mineral tilskud i foderationen. De fles-te af disse vitamin og mineraltilskud har et balanseret indhold af næringsstoffer og vil ikke give problemer med overdosering så længe de anvendes efter producentens anbefalinger.<br />Kraftfoderblandinger til heste er tilsat vitaminer og mineraler. Givet i de mængder som det er anbe-falet af producenten (oftest ca 0,5 kg pr 100 kg kropsvægt/dag) skal de kunne dække hestens behov og der burde ikke være behov for ekstra tilskudsfoder, såfremt grovfoderet er af almindelig god kva-litet. Heste som trænes lidt eller let bliver for fede, gives ofte mindre kraftfoder end det som anbefa-les af producenten. I sådanne tilfælde vil det være rigtigt at tildele vitamin/mineral tilskud, men mængden skal tilpasses efter hvor meget kraftfoderblanding der gives den enkelte hest. Der skal altså ikke give fuld mængde kraftfoderblanding i tillæg til fuld mængde vitamin/mineraltilskud.<br />Enkelte vitamin og mineraltilskud indeholder kun ganske få vitaminer eller mineraler. Et typisk ek-sempel er tilskud som hovedsagelig indeholder vitamin E og selen (Se). Når vi bruger sådanne tilskud skal vi huske, at alle kraftfoderblandinger til heste er tilsat både vitamin E og selen. Yderligere er se-len meget giftigt hvis det overdoseres.<br />ELEKTROLYTTER<br />Elektrolytter er vigtige for at opretholde væskebalancen og normal funktion i kroppen. De vigtigste elektrolytter er natrium (Na+), klorid (Cl-) og kalium (K+). Også calcium (Ca++) og magnesium (Mg++) er vigtige elektrolytter, men behøves kun i små mængder. Natrium og klorid finder vi i almindelig køk-kensalt (NaCl). Kalium får hesten hovedsagelig fra grovfoderet. Typisk indhold af kalium i græs, hø eller wrap er ca 15 - 20 gram pr kg tørstof (tørret foder). Gives hesten tilstrækkeligt med grovfoder i foderrationen vil den typisk få tilført 3 - 5 ganger det daglige behov. Behovet for natrium er imidler-tidig vanskeligt at få dækket gennem foderet. Vi må derfor sørge for at hesten får tilstrækkeligt med salt. Flere forsøg har vist, at heste ikke regulerer saltoptaget tilstrækkeligt godt ved udelukkende brug af saltsten. Det bedste er derfor give saltet direkte i foderet så vi er sikre på at hesten har fået den nødvendige mængde. Dette er særlig vigtig for heste i træning som sveder meget og dermed mister meget salt gennem sveden. Etter hård træning eller konkurrence kan en hest have udskildt mere end 100 gram salt gennem svedtab.<br />De fleste elektrolyttilskud indeholder salt og sukker plus kalium, calcium, magnesium og enkelte sporstoffer. Det er vigtigt, at være klar over at de mest almindelige elektrolyttilskud ikke dækker hestens behov for natrium. Det er derfor nødvendigt at sørge for, at heste altid får tilstrækkeligt med fodersalt.<br />Ved hårdt langvarrigt arbejde som langdistanceridning der går over flere dager kan det være aktuelt at supplere med en elektrolytblanding da der kan være behov for ekstra tilskud af kalium, calcium og magnesium.<br />URTER<br />Enkelte tilskud består hovedsagelig af urter. Disse bliver givet i små mængder og bidrager kun lidt til hestens ernæringsmæssige status. Det bliver imidlertid ofte hævdet ,at urtetilskudene har sundhedsfremmende effekter, uden at dette dog er tilstrækkelig dokumenteret. Enkelte urter in-deholder alkaloider og andre plantestoffer (phytochemicals) hvor virkningen hos hest er ukendt. Denne type tilskud skal naturligvis anvendes med varsomhed. Til konkurrenseheste er det særlig vigtigt at have sikkerhed for, at denne type tilskud ikke indeholder stoffer som er forbudt ifølge do-pingreglementet. Det er flere eksempler på at «sikre og naturlige» kosttilskud har givet udslag på dopingtester både ved mennesker og heste.<br />Hvidløg er et af de mest populære kosttilskud både til mennesker og heste, og er kendt for at have en række sundhedsfremmende effekter. Men hvidløg indeholder blandt andet allicin, som i for store mængder kan føre til anemi (Heinz body anemia). Det er usikkert hvad som er en sikker daglig mængde hvidløg til heste, men forsøg har vist ,at et dagligt indtag af mere end 0,2 gram frysetørret hvidløg pr kg kropsvægt førte til forandringer i de røde blodceller og anemi hos hester (Pearson et al., 2005).<br />Hvidløg blive også givet til heste for at reducere insektplagen i sommermånederne. Det er dog ikke dokumenteret at hvidløg har nogen som helst virkning på insektplagen.<br />PROBIOTIKA , PREBIOTIKA OG GÆR<br />Probiotika er produkter med levende bakterier som skal kunne forbedre fordøjelsen og bidrage til en sund tarmflora. Almindelige bakterietyper er mælkesyrebakterier.<br />Prebiotika er forskellige typer af tungt fordøjelige kulhydrater (fiber) som skal stimulere vækst af gunstige tarmbakterier. Almindelie prebiotika er frukto- oligosakkarider (FOS), inulin og resistent stivelse.<br />Effekten av pro- og prebiotika til heste er for lidt dokumenteret og resultater fra forsøg er meget varierende. Denne typen tilskud medfører en risiko for uheldige bivirkninger og mange giver pro- og prebiotika tilskud til hesten for at sikre en god tarmhelse og modvirke diarrê.<br />Der findes mange forskellige typer gærprodukter. De kan indeholde tørret gær, gærkultur eller gæ-rekstrakt. Tørret gær og gærkultur indeholder levende aktiv gær som skal stimulere fiber fordøjelsen, mens gærekstrakt er et ekstrakt af gærceller som er inaktivt og skal stimulere tarmfloraen og bedre prestation. Den mest almindelige gærkultur i disse produkter er Saccharomyces cerevisiae.<br />Effekten af gærtilskud er kun lidt dokumenteret, men enkelte undersøgelser har vist bedre fordøje-lighed af enkelte foderkomponenter og øget vækst hos ungheste. Brug af gærtilskud til heste regnes som ufarlig og tørret gær tilsættes også i enkelte typer kraftfoderblandinger.</p>\r\n<p>KONKLUSION<br />Vitamin- og mineraltilskud skal bidrage til at balansere hestens behov for disse næringsstoffer. Her kan PC-Horse hjælpe dig og vise om der er essensielle næringsstoffer som der er i underskud af i rationen. Elektrolytter er vigtige, særlig til heste i træning. Det vigtigste er at sikre at hesten får til-strækkeligt med salt. Elektrolytprodukter kan være nødvendige ved særlig hård træning og konkur-rencer som går over flere dage. Når det gælder pro- og prebiotika, urter og gær er det ikke mulig at angive et konkret behov. Her må den enkelte vurdere brugen af sådanne produkter. Sørg alltid for, at det produkt du bruger er sikkert i forhold til gældende dopingreglement.</p>\r\n<p><span style=\"font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;\"><span style=\"font-size: 11pt;\"><strong>Litteratur:</strong><br />Pearson, W., H. J. Boermans, W. J. Bettger, B. W. McBride, and M. I. Lindinger. 2005 Association of maximum voluntary dietary intake of freeze-dried garlic with Heinz body anemia in horses. Am. J. Vet. Res. 66:457-465.</span></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hvordan har Du gavn af PC-Horse i forbindelse med dette?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse er et af verdens mest kvalificerede hjælpemidler til fodringplanlægning for heste. Du kan følge og holde orden på hestene (race, køn, vægt, huld, alder, træningsintensitet, udegang, mm) og fodre dem med færdig foder –fra foderfirmaer samt kombinere disse med dine egne foderanalyser (eurofins analyser kan lægges ind direkte, dog ikke i DK endnu).</p>\r\n<p>Behovet for hver hest beregnes individuelt og hvis du har en hest som afviger fra det normale i vægt eller aktivitet så kan du hurtigt korrigere denne hests foderplan for at få fodringen til at passe.</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2015-01-26 10:20:27',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-04-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,352,'tilskud til heste, tilskudsfoder, mineraltilskud, vitamintilskud','Den mest almindelige type af tilskud til heste er et vitamin og mineraltilskud. Disse produkter inde-holder oftest vitaminerne A, D, E plus flere B-vitaminer og vitamin C. I tillæg hertil indeholder de et bredt spektrum af makro- og mikromineraler. Hensigten med disse produkter er, at de skal sikre at foderrationen indeholder tilstrækkeligt af disse næringsstoffer.\r\nHvor hestens foder ration hovedsagligt består af grovfoder eller af grovfoder og rent korn (havre eller byg) vil der oftest være behov for at medtage et vitamin/mineral tilskud i foderationen. De fles-te af disse vitamin og mineraltilskud har et balanseret indhold af næringsstoffer og vil ikke give problemer med overdosering så længe de anvendes efter producentens anbefalinger.',1,3322,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3202,3280,'May 2014 - Do horses need extra supplements in their rations?','may201447116','<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em>The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences institution. Dr. Dag Austbø and Dr. Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the continued development of PC-Horse and to secure that our calculations are based on established scientific data.</em></span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p>There are many types of supplements for horses on the market. Supplements are also often included in rations without a real need for them being established or their effects having been documented.</p>\r\n<p><img alt=\"galoppfinish\" src=\"images-joomla/stories/seasons/galoppfinish.jpg\" height=\"413\" width=\"550\" /></p>\r\n<p><strong>Vitamin and mineral supplements</strong><br />The most common type of supplements are vitamin and mineral supplements. These products often contain vitamins A, D, E plus several B vitamins and vitamin C. In addition, they contain a wide spectrum of macro and micro minerals. The purpose of these products is to ensure that the ration contains enough of these vitamin and mineral nutrients.<br />Where the horse\'s ration consists mainly of roughage or roughage and grains (oats or barley) a vitamin/mineral supplement will generally need to be included. Most supplements have a balanced nutrient content that is effective as long as manufacturer\'s recommendations for use are followed.<br />Concentrate mixtures for horses contain vitamins and minerals. By using the amounts recommended by the manufacturer (usually about 0.5 kg per 100 kg bodyweight/day) the products should help to deliver a balanced amount of the nutrients needed in your horse\'s ration. Further supplements should not be needed if the roughage is of normal quality. Horses in light exercise or that have become too fat need to be fed less concentrate mixture than the manufacturer recommends. For these horses it is appropriate to provide vitamin/mineral supplements, but the amounts must be adjusted according to how much concentrate mix they receive. They should therefore not be given the full amount of vitamin/mineral supplements in addition to the full amount of concentrate mixture.<br />Some supplements contain only a few vitamins or minerals. Typical of these are products that contain mainly vitamin E and selenium (Se). When using these supplements we should remember that all concentrate mixtures for horses already contain both vitamin E and selenium. Selenium is also a highly toxic mineral that can easily be overdosed.</p>\r\n<p><strong>Electrolytes</strong><br />Electrolytes are important in the maintenance of fluid balance and normal functioning of the body. The major electrolytes are sodium (Na), chloride (Cl) and potassium (K +). Calcium (Ca + +) and magnesium (Mg + +) are also essential electrolytes but required in in small amounts. Sodium and chloride are found in common salt (NaCl). Potassium is mainly found in roughage. Typically, the content of potassium in grass, hay or silage is around 15-20 grams per kg dry matter. If the ration contains enough roughage, then it also contains about 3-5 times more potassium than the daily requirement. The need for sodium is difficult to cover through the feed alone. We must therefore make sure that the horse is getting enough salt. Several experiments have shown that horses do not regulate their own salt uptake satisfactorily from salt blocks. We should therefore give them salt directly with the feed to be sure salt needs have been met. This is especially important for horses in training who sweat a lot and thus lose a great amount of salt through sweat. After hard training or competition, a horse loses more than 100 grams of salt through sweat.<br />Most electrolyte supplements contain salt and sugar plus potassium, calcium, magnesium and some trace elements. It is important to be aware that the most common electrolyte supplements do not cover the horse\'s need for sodium. We must always ensure that the horse gets enough salt.<br />Through the intensive exercise involved in endurance races or competitions over several days it may become necessary to supplement with an electrolyte product as there may be a need for additional supplementary potassium, calcium and magnesium.</p>\r\n<p><strong>Herbs</strong><br />Some supplements consist mainly of herbs. These are given in small amounts and contribute little to the horse\'s nutritional status. It is generally claimed that they have health-promoting effects but there remains insufficient evidence for this . Some herbs contain alkaloids and other plant substances (phytochemicals) where the effect on horses is unknown. This type of product must be used with caution. For competition horses it is particularly important to be certain that these kind of supplements do not contain substances that may be prohibited by doping regulations. There are many examples of \"safe and natural\" supplements that have resulted in positive doping tests in both humans and horses.<br />Garlic is one of the most popular supplements for both humans and horses, and is known to have numerous health effects. However, garlic contains allicin that can cause anemia (Heinz body anemia). It is uncertain what a safe daily amount of garlic may be for horses, but experiments have shown that a daily intake of more than 0.2 grams of freeze-dried garlic per kg bodyweight led to changes in red blood cells and anemia in horses (Pearson et al . , 2005) .<br />Garlic Is also given to horses to reduce insect pest in the summer months. There is no evidence that this has any effect.</p>\r\n<p><strong>Probiotics , prebiotics and yeast</strong><br />Probiotics are products with live bacteria that can improve digestion and create a healthy intestinal flora. Common types of bacteria are lactic acid bacteria.<br />Prebiotics are different types of indigestible carbohydrates (fibre) that stimulate the growth of beneficial intestinal bacteria. Common prebiotics are fructo-oligosaccharides (FOS), inulin and resistant starch.<br />The effect of pro- and prebiotics on horses is insufficiently documented and the results of experiments vary. However, this type of supplement involves little risk of adverse side effects and is therefore used on many horses to help ensure good gut health and to prevent diarrhea.<br />There are many types of yeast products on the market. They may contain dried yeast, yeast culture or yeast extract. Dried yeast and yeast culture contain live active yeast to stimulate fibre digestion, while yeast extract is an extract of yeast cells that are inactive and is supposed to stimulate the intestinal flora and improve performance. The most common yeast culture in such products is Saccharomyces cerevisiae (ordinary baking yeast).<br />The effects of using yeast supplements is not well documented, but studies have shown improved digestibility of some feed components and increased growth in young horses. Use of yeast supplements for horses is generally considered harmless and dried yeast is also added to some types of concentrate mixtures.</p>\r\n<p><strong>Conclusion</strong><br />Vitamin and mineral supplements will help balance your horse\'s ration for these nutrients. PC-Horse will help you decide whether your horse needs additional vitamins or minerals. Electrolytes are important, especially for horses in training. Most important of all is to secure the intake of common salt. Electrolyte products can be important for horses in strenuous competitions, such as endurance rides and competitions over several days. For pro- and prebiotica, herbs and yeasts, no requirements can be given. The individual horse owner must evaluate the use and safety of such products. Always be sure that the products you include in the ration are safe according to health and doping regulations.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>What does this mean in practice?</strong><br />Daily intake of roughage varies based on feed quality, production classes, individual appetite and each individual\'s place in the herd hierarchy. This means that we must observe horses in a herd closely and make corrections to the feed offered each individual at night-time or early morning to avoid some individuals growing too fat or too thin.</p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/manual/demos\"><strong><strong>Watch a video on using PC-Horse</strong></strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/news/new-feedlist\"><strong>See what feeds are included in the program´s ready-to-go feed list</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/articles/topic-of-the-month/other-topics\"><strong>Previous month articles can be found here</strong></a></p>\r\n<p><em><strong>Give us topic suggestions for future monthly articles</strong></em></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>','',1,616,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2016-03-16 14:54:10',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-04-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,240,'Vitamin and mineral supplements for horses','Vitamin and mineral supplements\r\nThe most common type of supplements are vitamin and mineral supplements. These products often contain vitamins A, D, E plus several B vitamins and vitamin C. In addition, they contain a wide spectrum of macro and micro minerals. The purpose of these products is to ensure that the ration contains enough of these vitamin and mineral nutrients.\r\nWhere the horse\'s ration consists mainly of roughage or roughage and grains (oats or barley) a vitamin/mineral supplement will generally need to be included. Most supplements have a balanced nutrient content that is effective as long as manufacturer\'s recommendations for use are followed.',1,2554,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3203,3281,'Maj 2014 - Trenger hesten tilskuddsfôr i fôrrasjonen?','may201487390','<p>Det er mange typer tilskuddsfôr til hester på markedet. Mange gir slike produkter til hestene uten å ha fastslått om det er et reelt behov for tilskuddet eller om tilskuddet har en dokumentert effekt.<br /><img src=\"images-joomla/stories/seasons/galoppfinish.jpg\" alt=\"galoppfinish\" height=\"413\" width=\"550\" /><em><br />Foto: Elina Björklund, Roccamshots</em></p>\r\n<p><strong>Vitamin og mineraltilskudd</strong><br />Den mest vanlige typen tilskuddsfôr til hester er vitamin og mineraltilskudd. Disse produktene inneholder oftest vitaminene A, D, E pluss flere B-vitaminer og vitamin C. I tillegg inneholder de et bredt spektrum av makro- og mikromineraler. Hensikten med disse produktene er at de skal sikre at fôrrasjon ikke inneholder for lite av disse næringsstoffene.<br />Der hestens rasjon består hovedsakelig av grovfôr eller av grovfôr og rent korn (havre eller bygg) vil det oftest være behov for å ta med et vitamin/mineral tilskudd. De fleste har et balansert innhold av næringsstoffer og vil ikke kunne gi problemer med overdosering så lenge de brukes etter produsentens anbefalinger.<br />Kraftfôrblandinger til hest er tilsatt vitaminer og mineraler. Gitt i de mengder som anbefales av produsenten (oftest ca 0,5 kg per 100 kg kroppsvekt/dag) skal de kunne balansere hestens rasjon for disse næringsstoffene og det skal ikke være behov for ekstra tilskuddsfôr såfremt grovfôret er av vanlig god kvalitet. Hester som trenes lite eller lett blir for feite får gjerne mindre kraftfôrblanding enn det som anbefales av produsent. Da vil det være riktig å gi vitamin/mineral tilskudd, men mengden må tilpasses etter hvor mye kraftfôrblanding de får. Vi skal altså ikke gi full mengde kraftfôrblanding og i tillegg full mengde vitamin/mineraltilskudd.<br />Enkelte tilskudd inneholder kun noen få vitaminer eller mineraler. Et typisk eksempel er tilskudd som hovedsakelig inneholder vitamin E og selen (Se). Når vi bruker slike tilskudd skal vi huske at alle kraftfôrblandinger til hest er tilsatt både vitamin E og selen. I tillegg er selen et svært giftig mineral som lett kan overdoseres.<br /><br /><strong>Elektrolytter</strong><br />Elektrolytter er viktige for å opprettholde væskebalanse og normal funksjon i kroppen. De viktigste elektrolyttene er natrium (Na+), klorid (Cl-) og kalium (K+). Også kalsium (Ca++) og magnesium (Mg++) er viktige elektrolytter, men trengs i mindre mengder. Natrium og klorid finner vi i vanlig salt (NaCl). Kalium får hesten hovedsakelig fra grovfôret. Typisk innhold av kalium i gras, høy eller ensilasje er rundt 15 - 20 gram per kg tørrstoff (tørket fôr). Får hesten nok grovfôr i rasjonen vil den få tilført 3 - 5 ganger mer kalium enn dagsbehovet. Behovet for natrium er midlertidig vanskelig å få dekket gjennom fôret. Vi må derfor sørge for at hesten får nok salt. Flere forsøk har vist at hester ikke regulerer saltopptaket sitt godt nok ved bruk av saltstein. Vi bør derfor gi saltet direkte på fôret så vi er sikre på at hesten har fått det den trenger. Dette er særlig viktig til hester i trening som svetter mye og dermed taper mye salt gjennom svetten. Etter hard trening eller konkurranse kan en hest tape mer enn 100 gram salt gjennom svette.<br />De fleste elektrolytt tilskudd inneholder salt og sukker pluss kalium, kalsium, magnesium og enkelte sporstoffer. Det er viktig å være klar over at de vanligste elektrolytt tilskudd ikke dekker hestens behov for natrium. Vi må derfor alltid sørge for at hesten får nok salt.<br />Ved harde anstrengelser som i distanseritt eller konkurranser som går over flere dager kan det være aktuelt å supplere med en elektrolyttblanding da det kan være behov for ekstra tilskudd av kalium, kalsium og magnesium.</p>\r\n<p><strong>Urter</strong><br />Enkelte tilskudd består hovedsakelig av urter. Disse blir gitt i små mengder og bidrar lite til hestens ernæringsmessige status. Det blir imidlertid gjerne hevdet at de har helsefremmende effekter uten at dette er tilstrekkelig dokumentert. Enkelte urter inneholder alkaloider og andre plantestoffer (phytochemicals) der virkningen hos hest er ukjent. Denne type tilskudd må derfor brukes med varsomhet. Til konkurransehester er det særlig viktig å ha sikkerhet for at denne typen tilskudd ikke inneholder stoffer som er forbudt ifølge dopingreglementet. Det er mange eksempler på at «sikre og naturlige» kosttilskudd har gitt utslag på dopingtester både hos mennesker og hester.<br />Hvitløk er et av de mest populære kosttilskudd både til mennesker og hester, og er kjent for å ha en rekke helsefremmende effekter. Men hvitløk inneholder blant annet allicin som i for store mengder kan føre til anemi (Heinz body anemia). Det er usikkert hva som er sikker daglig mengde hvitløk til hester, men forsøk har vist at et daglig inntak av mer enn 0,2 gram frysetørket hvitløk per kg kroppsvekt førte til forandringer i røde blodceller og anemi hos hester (Pearson et al., 2005).<br />Hvitløk blir også gitt til hester for å redusere insektplage i sommermånedene. Det er ikke dokumentert at dette har noen som helst virkning.<br /><br /><strong>Probiotika , prebiotika og gjær</strong><br />Probiotika er produkter med levende bakterier som skal kunne bedre fordøyelsen og skape en sunn tarmflora. Vanlige bakterietyper er melkesyrebakterier.<br />Prebiotika er ulike typer tungt fordøyelige karbohydrater (fiber) som skal stimulere vekst av gunstige tarmbakterier. Vanlige prebiotika er frukto- oligosakkarider (FOS), inulin og resistent stivelse.<br />Effekten av pro- og prebiotika til hest er for lite dokumentert og resultater fra forsøk som er gjort varierer. Denne typen tilskudd medfører liten fare for uheldige bivirkninger og mange gir pro- og prebiotika tilskudd til hestene for å sikre god tarmhelse og motvirke diarê.<br />Det finnes mange typer gjærprodukter. De kan inneholde tørket gjær, gjærkultur eller gjærekstrakt. Tørket gjær og gjærkultur inneholder levende aktiv gjær som skal stimulere fiber fordøyelse, mens gjærekstrakt er et ekstrakt av gjærceller som er inaktivt og skal stimulere tarmfloraen og bedre prestasjon. Den mest vanlige gjærkulturen i slike produkter er Saccharomyces cerevisiae.<br />Effekten av gjærtilskudd er for lite dokumentert, men enkelte undersøkelser har vist bedret fordøyelighet av enkelte fôrkomponenter og økt vekst hos unghester. Bruk av gjærtilskudd til hester regnes som ufarlig og tørket gjær tilsettes også i enkelte typer kraftfôrblandinger.</p>\r\n<p><strong>Konklusjon</strong><br />Vitamin- og mineraltilskudd skal bidra til å balansere hestens rasjon for disse næringsstoffene. Her vil PC-Horse hjelpe deg og vise om det er essensielle næringsstoffer som det er for lite av i rasjonen. Elektrolytter er viktig, særlig til hester i trening. Det viktigste er å sikre at hesten får nok salt. Elektrolyttprodukter kan være viktig ved særlig harde anstrengelser og konkurranser som går over flere dager. Når det gjelder pro- og prebiotika, urter og gjær er det ikke mulig å angi behov. Her må derfor den enkelte vurdere bruken av slike produkter. Sørg alltid for at det produktet du bruker er sikkert i forhold til gjeldende dopingreglement.</p>\r\n<p><span style=\"font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;\"><span style=\"font-size: 11pt;\"><strong>Litteratur:</strong><br />Pearson, W., H. J. Boermans, W. J. Bettger, B. W. McBride, and M. I. Lindinger. 2005 Association of maximum voluntary dietary intake of freeze-dried garlic with Heinz body anemia in horses. Am. J. Vet. Res. 66:457-465.</span></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hvor stor nytte av PC-Horse har du i samband med dette?</strong></p>\r\n<p><span>PC-Horse er et av verdens mest kvalifiserte hjelpemiddel for fôring av hester. Du kan følge med og holde orden på alle typer hester (rase, kjønn, vekt, hold, alder, treningsintensitet, utegang, mm) og fôre dem etter ferdig-til-bruk-analyser på markedets ledende hestefôr, samt kombinere disse med dine egne fôranalyser (Eurofins sine analyser kan leses inn i programmet automatisk). Næringsbehovet for hver enkelt hest beregnes individuelt. Dersom du ser en hest som avviker fra det normale eller ønskelige i vekt, utvikling eller adferd så kan du raskt korrigere hestens fôrplan for å rette på problemet.</span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n<p> </p>','',1,616,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2015-01-26 09:54:57',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-04-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,334,'tilskuddsfôr til hester','Det er mange typer tilskuddsfôr til hester på markedet. Mange gir slike produkter til hestene uten å ha fastslått om det er et reelt behov for tilskuddet eller om tilskuddet har en dokumentert effekt.\r\n\r\nVitamin og mineraltilskudd\r\nDen mest vanlige typen tilskuddsfôr til hester er vitamin og mineraltilskudd. Disse produktene inneholder oftest vitaminene A, D, E pluss flere B-vitaminer og vitamin C. I tillegg inneholder de et bredt spektrum av makro- og mikromineraler. Hensikten med disse produktene er at de skal sikre at fôrrasjon ikke inneholder for lite av disse næringsstoffene.\r\nDer hestens rasjon består hovedsakelig av grovfôr eller av grovfôr og rent korn (havre eller bygg) vil det oftest være behov for å ta med et vitamin/mineral tilskudd. De fleste har et balansert innhold av næringsstoffer og vil ikke kunne gi problemer med overdosering så lenge de brukes etter produsentens anbefalinger.',1,3316,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3204,3282,'Maj 2014 - Trenger hesten tilskuddsfôr i fôrrasjonen?','may201469448','<p><em><img alt=\"galoppfinish\" src=\"images-joomla/stories/seasons/galoppfinish.jpg\" width=\"550\" height=\"413\" /><br />Foto: Elina Björklund, Roccamshots<br data-mce-bogus=\"1\" /></em></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>Det er mange typer tilskuddsfôr til hester på markedet. Mange gir slike produkter til hestene uten å ha fastslått om det er et reelt behov for tilskuddet eller om tilskuddet har en dokumentert effekt.</p>\r\n<p><strong>Vitamin og mineraltilskudd</strong><br />Den mest vanlige typen tilskuddsfôr til hester er vitamin og mineraltilskudd. Disse produktene inneholder oftest vitaminene A, D, E pluss flere B-vitaminer og vitamin C. I tillegg inneholder de et bredt spektrum av makro- og mikromineraler. Hensikten med disse produktene er at de skal sikre at fôrrasjon ikke inneholder for lite av disse næringsstoffene.<br />Der hestens rasjon består hovedsakelig av grovfôr eller av grovfôr og rent korn (havre eller bygg) vil det oftest være behov for å ta med et vitamin/mineral tilskudd. De fleste har et balansert innhold av næringsstoffer og vil ikke kunne gi problemer med overdosering så lenge de brukes etter produsentens anbefalinger.<br />Kraftfôrblandinger til hest er tilsatt vitaminer og mineraler. Gitt i de mengder som anbefales av produsenten (oftest ca 0,5 kg per 100 kg kroppsvekt/dag) skal de kunne balansere hestens rasjon for disse næringsstoffene og det skal ikke være behov for ekstra tilskuddsfôr såfremt grovfôret er av vanlig god kvalitet. Hester som trenes lite eller lett blir for feite får gjerne mindre kraftfôrblanding enn det som anbefales av produsent. Da vil det være riktig å gi vitamin/mineral tilskudd, men mengden må tilpasses etter hvor mye kraftfôrblanding de får. Vi skal altså ikke gi full mengde kraftfôrblanding og i tillegg full mengde vitamin/mineraltilskudd.<br />Enkelte tilskudd inneholder kun noen få vitaminer eller mineraler. Et typisk eksempel er tilskudd som hovedsakelig inneholder vitamin E og selen (Se). Når vi bruker slike tilskudd skal vi huske at alle kraftfôrblandinger til hest er tilsatt både vitamin E og selen. I tillegg er selen et svært giftig mineral som lett kan overdoseres.<br /><br /><strong>Elektrolytter</strong><br />Elektrolytter er viktige for å opprettholde væskebalanse og normal funksjon i kroppen. De viktigste elektrolyttene er natrium (Na+), klorid (Cl-) og kalium (K+). Også kalsium (Ca++) og magnesium (Mg++) er viktige elektrolytter, men trengs i mindre mengder. Natrium og klorid finner vi i vanlig salt (NaCl). Kalium får hesten hovedsakelig fra grovfôret. Typisk innhold av kalium i gras, høy eller ensilasje er rundt 15 - 20 gram per kg tørrstoff (tørket fôr). Får hesten nok grovfôr i rasjonen vil den få tilført 3 - 5 ganger mer kalium enn dagsbehovet. Behovet for natrium er midlertidig vanskelig å få dekket gjennom fôret. Vi må derfor sørge for at hesten får nok salt. Flere forsøk har vist at hester ikke regulerer saltopptaket sitt godt nok ved bruk av saltstein. Vi bør derfor gi saltet direkte på fôret så vi er sikre på at hesten har fått det den trenger. Dette er særlig viktig til hester i trening som svetter mye og dermed taper mye salt gjennom svetten. Etter hard trening eller konkurranse kan en hest tape mer enn 100 gram salt gjennom svette.<br />De fleste elektrolytt tilskudd inneholder salt og sukker pluss kalium, kalsium, magnesium og enkelte sporstoffer. Det er viktig å være klar over at de vanligste elektrolytt tilskudd ikke dekker hestens behov for natrium. Vi må derfor alltid sørge for at hesten får nok salt.<br />Ved harde anstrengelser som i distanseritt eller konkurranser som går over flere dager kan det være aktuelt å supplere med en elektrolyttblanding da det kan være behov for ekstra tilskudd av kalium, kalsium og magnesium.</p>\r\n<p><strong>Urter</strong><br />Enkelte tilskudd består hovedsakelig av urter. Disse blir gitt i små mengder og bidrar lite til hestens ernæringsmessige status. Det blir imidlertid gjerne hevdet at de har helsefremmende effekter uten at dette er tilstrekkelig dokumentert. Enkelte urter inneholder alkaloider og andre plantestoffer (phytochemicals) der virkningen hos hest er ukjent. Denne type tilskudd må derfor brukes med varsomhet. Til konkurransehester er det særlig viktig å ha sikkerhet for at denne typen tilskudd ikke inneholder stoffer som er forbudt ifølge dopingreglementet. Det er mange eksempler på at «sikre og naturlige» kosttilskudd har gitt utslag på dopingtester både hos mennesker og hester.<br />Hvitløk er et av de mest populære kosttilskudd både til mennesker og hester, og er kjent for å ha en rekke helsefremmende effekter. Men hvitløk inneholder blant annet allicin som i for store mengder kan føre til anemi (Heinz body anemia). Det er usikkert hva som er sikker daglig mengde hvitløk til hester, men forsøk har vist at et daglig inntak av mer enn 0,2 gram frysetørket hvitløk per kg kroppsvekt førte til forandringer i røde blodceller og anemi hos hester (Pearson et al., 2005).<br />Hvitløk blir også gitt til hester for å redusere insektplage i sommermånedene. Det er ikke dokumentert at dette har noen som helst virkning.<br /><br /><strong>Probiotika , prebiotika og gjær</strong><br />Probiotika er produkter med levende bakterier som skal kunne bedre fordøyelsen og skape en sunn tarmflora. Vanlige bakterietyper er melkesyrebakterier.<br />Prebiotika er ulike typer tungt fordøyelige karbohydrater (fiber) som skal stimulere vekst av gunstige tarmbakterier. Vanlige prebiotika er frukto- oligosakkarider (FOS), inulin og resistent stivelse.<br />Effekten av pro- og prebiotika til hest er for lite dokumentert og resultater fra forsøk som er gjort varierer. Denne typen tilskudd medfører liten fare for uheldige bivirkninger og mange gir pro- og prebiotika tilskudd til hestene for å sikre god tarmhelse og motvirke diarê.<br />Det finnes mange typer gjærprodukter. De kan inneholde tørket gjær, gjærkultur eller gjærekstrakt. Tørket gjær og gjærkultur inneholder levende aktiv gjær som skal stimulere fiber fordøyelse, mens gjærekstrakt er et ekstrakt av gjærceller som er inaktivt og skal stimulere tarmfloraen og bedre prestasjon. Den mest vanlige gjærkulturen i slike produkter er Saccharomyces cerevisiae.<br />Effekten av gjærtilskudd er for lite dokumentert, men enkelte undersøkelser har vist bedret fordøyelighet av enkelte fôrkomponenter og økt vekst hos unghester. Bruk av gjærtilskudd til hester regnes som ufarlig og tørket gjær tilsettes også i enkelte typer kraftfôrblandinger.</p>\r\n<p><strong>Konklusjon</strong><br />Vitamin- og mineraltilskudd skal bidra til å balansere hestens rasjon for disse næringsstoffene. Her vil PC-Horse hjelpe deg og vise om det er essensielle næringsstoffer som det er for lite av i rasjonen. Elektrolytter er viktig, særlig til hester i trening. Det viktigste er å sikre at hesten får nok salt. Elektrolyttprodukter kan være viktig ved særlig harde anstrengelser og konkurranser som går over flere dager. Når det gjelder pro- og prebiotika, urter og gjær er det ikke mulig å angi behov. Her må derfor den enkelte vurdere bruken av slike produkter. Sørg alltid for at det produktet du bruker er sikkert i forhold til gjeldende dopingreglement.</p>\r\n<p><span style=\"font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;\" face=\"Calibri, Verdana, Helvetica, Arial\"><span style=\"font-size: 11pt;\"><strong>Litteratur:</strong><br />Pearson, W., H. J. Boermans, W. J. Bettger, B. W. McBride, and M. I. Lindinger. 2005 Association of maximum voluntary dietary intake of freeze-dried garlic with Heinz body anemia in horses. Am. J. Vet. Res. 66:457-465.</span></span></p>','',-2,81,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-04-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,12,'','',1,1183,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3205,3283,'Maj 2014 - Behöver hästen tillskottsfoder?','may201462286','<p>På marknaden finns det många slags tillskottsfoder avsedda för hästar. Och det är inte ovanligt att många ger tillskottsfoder till sin häst utan att ha tänkt igenom om det föreligger ett verkligt behov för tillskottet, eller om tillskottet har dokumenterad effekt. <em><br /><br /><img src=\"images-joomla/stories/seasons/galoppfinish.jpg\" alt=\"galoppfinish\" height=\"413\" width=\"550\" /><br />Foto: Elina Björklund, Roccamshots</em></p>\r\n<p><strong>Vitamin och mineraltillskott</strong><br />Den vanligaste typen av tillskottsfoder för hästar är vitamin- och mineraltillskott. dessa produkter innehåller oftast vitaminerna A, D, E plus flera B-vitaminer samt vitamin C. Utöver detta innehåller de ett brett spektrum makro- och mikromineraler. Målsättningen för produkterna är att säkerställa att dagsgivan inte ger för lite av dessa näringsämnen.</p>\r\n<p>När hästens dagsranson huvudsakligen består av grovfoder eller av grovfoder och rent spannmål (havre eller korn) så finns det ofta anledning att lägga till ett vitamin/mineral tillskott. De flesta dylika har ett balanserat innehåll av näringsämnen ger inga problem med överdosering så länge man följer tillverkarens rekommendationer.</p>\r\n<p>Kraftfoderblandningar för häst har som regel tillsatts vitaminer och mineraler. Givna i de mängder producenten rekommenderar (oftast ca 0,5 kg per 100 kg kroppsvikt/dag) brukar de kunna balansera dagsgivan för de vanligaste näringsämnena utan att behov av extra tillskottsfoder uppstår. Åtminstone om grovfodret som används är av normalt god kvalitet. Hästar som tränas lite eller som har lätt för att bli feta får ofta lite mindre mängd kraftfoder än vad som rekommenderas av producenten. Om så är fallet är det riktigt att ge extra vitamin/mineral tillskott. Men mängden måste anpassas efter hur mycket kraftfoder de ges. Du ska således inte ge full ranson kraftfoder - och dessutom full ranson tillskottsfoder.</p>\r\n<p>Vissa tillskott innehåller bara ett snävt urval vitaminer eller mineraler. Ett typiskt sådant exempel är tillskott som endast innehåller vitamin E och Selén (Se). När ett sådant används bör du vara observant på att alla kraftfoderblandningar för häst har tillsatts både vitamin E och Selén. Och Selén är ett mycket giftigt mineral som lätt kan överdoseras.<br /><br /><strong>Elektrolyter</strong><br />Elektrolyterär viktiga för att upprätthålla vätskebalans och en normal funktion i kroppen. De viktigaste elektrolyterna är natrium (Na+), klorid (Cl) och kalium (K+). Även kalcium (Ca++) och magnesium (Mg++) är viktiga elektrolyter, men behövs i mindre mängder. Natrium och klorid finns i vanligt salt (NaCl). Kalium får hästen huvudsakligen från grovfodret. Ett typiskt innehåll av kalium i gräs, hö eller hösilage ligger runt 15 - 20 gr per kg torrsubstans (torkat foder). Ges hästen tillräcklig mängd grovfoder i ransonen då får den faktiskt 3 - 5 gånger mer kalium än vad den behöver. Så där behöver du inte tänka så mycket.<br /><br /></p>\r\n<p>Hästgens behov av natrium är däremot svårt att täcka via fodret. Därför måste du se till att hästen får tillräckligt med salt. Flera försök har visat att hästar inte inte förmår reglera sitt saltupptag gott nog bara genom att slicka på saltsten. Därför bör du ge salt direkt i fodret så att du blir säker på att den får vad den behöver. Det är speciellt viktigt för hästar i träning som svettas mycket och därmed förlorar mycket salt via svetten. Efter hård träning eller tävling kan en häst förlora mer än 100 gram salt bara genom att svettas.</p>\r\n<p>De flesta elektrolyt-tillskotten innehåller såväl salt som socker och kalium, kalcium, magnesium och vissa spårämnen. Det är viktigt att komma ihåg att de vanligaste elektrolyt-tillskotten<em> inte täcker hästens behov av natrium</em>. Du måste därför alltid själv se till att hästen får nog med salt.</p>\r\n<p>Vid hård ansträngning som distansridning eller tävlingar som går över flera dagar kan det vara lämpligt extrautfodra med en elektrolytblandning eftersom det då kan uppstå behov av extra tillskott av kalium, kalcium och magnesium.</p>\r\n<p><strong>Örter</strong><br />Vissa tillskott består huvudsakligen av örter. Dessa ges i små mängder och bidrar inte nämnvärt till hästens näringsmässiga status. Det hävdas ofta att de har hälsofrämjande egenskaper - dock utan att detta ärtillräckligt dokumenterat. Vissa örter innehåller alkaloider och andra växtelement (phytochemicals) vars verkningar på häst är okända. Dessa tillskottstyper  bör därför användas med aktsamhet. För tävlingshästar är det särskilt viktigt att säkerställa att de inte innehåller ämnen som är förbjudan när det gäller dopingreglerna. Det finns många exempel på hur \"säkra och naturliga\" kosttillskott har givit utslag i dopingtestet - både för människor och hästar.</p>\r\n<p>Vitlök är ett av de mest populära kosttillskotten. Både till människor ochn hästar. Och vitlök är känt för att ha en rad hälsofrmjande egenskaper. Men vitlök innehåller bland annat ämnet allicin som i för stora mängder kan leda till anemi (Heinz body anemia). Det råder osäkerhet om vad som är en säker daglig mängd vitlök för hästar. Men försök visar att ett dagligt intag som överstiger 0,2 gram frystorkad vitlök per kg krioppsvikt ledde till förändringar i de röda blodkropparna och anemi hos hästar (Pearson et al. 2005).</p>\r\n<p>Man ger också vitlök till hästarna under sommarmånaderna för att försöka lindra insektsplågan. Det finns ingen dokumentation på att detta har någon som helst effekt.<br /><br /><strong>Probiotika , prebiotika och jäst</strong><br />Probiotika är produkter med levande bakterier som ska kunna förbättra matsmältningen och skapa en sund tarmflora. Vanliga bakterietyper är mjölksyrebakterier. Prebiotika utgörs av olika typer av svårsmälta kolhydrater (fibrer) som ska stimulera tillväxten av goda tarmbakterier. Vanliga prebiotika är frukto- oligosackarider (FOS), inulin och resistent stärkelse.</p>\r\n<p>Effekterna av pro- och prebiotika för häst är lite dokumenterat och resultaten från försök som gjorts varierar. Den här typen av tillskott har låg risk för onyttiga biverkningar och många ger pro- och prebiotika som tillskott till sina hästar för att säkerställa en god tarmhälsa och för att motverka diarré.</p>\r\n<p>Det finns många slags jästprodukter. De kan innehålla torkad jäst, jästkultur eller jästextrakt. Torkad jäst och jästkultur innehåller levande aktiv jäst som ska stimulera smältning av fibrer. Jästextrakt är däremot jästceller som är inaktiva och avses stimulera tarmfloran och förbättra prestationen. Den vanligaste jästkulturen i sådana produkter är <em>Saccharomyces cerevisiae.</em><br />Effekten av jästtillskott är lite för lite dokumneterad, men några undersökningar har påvisat förbättrad matsmältning av vissa foderkomponenter och ökad tillväxt hos unghästar. Användningen av jästtillskott för hästar anses vara ofarlig och torkad jäst tillsätts ofta i vissa kraftfoderblandningar. <br /><br /></p>\r\n<p><strong>Slutsats</strong><br />Vitamin- och mineraltilskott ska bidra till att balansera hästens dagsgiva när det gäller dessa näringsämnen. PC-Horse hjälper dig att se om det saknas viktiga näringsämnen i dagsransonen. Elektrolyter är viktiga, i synnerhet för hästar i träning. Det viktigaste är att häsren får tillräckligt med salt. Elektrolytprodukter kan vara viktiga vid särskilt hård ansträngning och i tävlingssammanhang som går över flera dagar. När det gäller pro- och prebiotika, örter och jäst är det inte möjligt att definiera exakta behov. Här måste du själv ta ansvaret och värdera din användning av sådana produkter. Se alltid till att produkten är säker i förhållande till gällande dopingregler.</p>\r\n<p><span style=\"font-family: Calibri,Verdana,Helvetica,Arial;\"><span style=\"font-size: 11pt;\"><strong>Litteratur:</strong><br />Pearson, W., H. J. Boermans, W. J. Bettger, B. W. McBride, and M. I. Lindinger. 2005 Association of maximum voluntary dietary intake of freeze-dried garlic with Heinz body anemia in horses. Am. J. Vet. Res. 66:457-465.</span></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hur har Du nytta av PC-Horse i samband med detta?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse är ett av världens mest kvalificerade hjälpmedel för utfodring av hästar. Du kan följa och hålla ordning på alla sorters hästar (ras, kön, vikt, hull, ålder, träningsintensitet, utegång, mm) och utfodra dem med färdig-att-använda-analyser på marknadens ledande foder samt kombinera dessa med dina egna foderanalyser (eurofins analyser kan läsas in direkt).</p>\r\n<p>Behoven för varje häst beräknas individuellt och när du ser en individ som avviker från det önskvärt normala i vikt eller beteende så kan du snabbt korrigera den hästens foderstat för att inte hamna i problem.</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n<p><strong> </strong></p>','',1,616,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2015-01-26 09:22:46',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-04-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,176,'vitaminer, tillskottsfoder, tillskott för häst, mineraler för häst','På marknaden finns det många slags tillskottsfoder avsedda för hästar. Och det är inte ovanligt att många ger tillskottsfoder till sin häst utan att ha tänkt igenom om det föreligger ett verkligt behov för tillskottet, eller om tillskottet har dokumenterad effekt.\r\n\r\nVitamin och mineraltillskott\r\nDen vanligaste typen av tillskottsfoder för hästar är vitamin- och mineraltillskott. dessa produkter innehåller oftast vitaminerna A, D, E plus flera B-vitaminer samt vitamin C. Utöver detta innehåller de ett brett spektrum makro- och mikromineraler. Målsättningen för produkterna är att säkerställa att dagsgivan inte ger för lite av dessa näringsämnen.',1,3153,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3206,3284,'Achaltekeer','akhal-teke61264','<p><img alt=\"Akhal-Teke\" src=\"images-joomla/stories/raser/Akhal-Teke.png\" width=\"150\" height=\"125\" /></p>\r\n<p>Achaltekeer eller akhal-teké er en hesterace fra regionen Achal i Turkmenistan med stor kraft og udholdenhed, en god galophest som også passer for langtursridning , dressur og banespring . Hesteracerne blev 3000-2000 f.Kr opdaget og er en direkte efterkommer af den turkmenske hest som levede i antikken . Achaltekeern kan være verdens ældste hesterace og deres forfader var formodentlig de første heste som blev domesticeret.</p>\r\n<p>Achaltekeern er en fuldblodshest og har en stanghøjde på omkring 150 centimeter. Racen kan have alle farver undtagen skæck og tigreret , men mest almindeligt er en gulbrun farve og pelsen har altid en metallisk glans. Racens eksteriør er slankt og smidigt med godt udviklede leder. Racen er i dag ret usædvanlig med ca 3500 eksemplarer i verden, hvoraf de fleste findes i Turkmenistan og Rusland .</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',1,10,'2009-12-08 11:04:39',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2009-12-08 11:04:39','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,1,'','',1,1068,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3208,3286,'Akhal Teke','akhal-teke23733','<p><img alt=\"Akhal-Teke\" src=\"images-joomla/stories/raser/Akhal-Teke.png\" width=\"150\" height=\"125\" /></p>\r\n<p>The Akhal-Teke (/ˌækəlˈtɛk/ or /ˌækəlˈtɛki/; from Turkmen Ahalteke, [ahalˈteke]) is a horse breed from Turkmenistan, where they are a national emblem. They have a reputation for speed and endurance, intelligence, and a distinctive metallic sheen. The shiny coat of palominos and buckskins led to their nickname \"Golden Horses\".These horses are adapted to severe climatic conditions and are thought to be one of the oldest existing horse breeds.There are currently about 6,600 Akhal-Tekes in the world, mostly in Turkmenistan and Russia, although they are also found throughout Europe and North America.</p>\r\n<p>There are several theories regarding the original ancestry of the Akhal-Teke, some dating back thousands of years. The tribes of Turkmenistan selectively bred the horses, recording their pedigrees orally and using them for raiding. The breed was used in the losing fight against the Russian Empire, and was subsumed into the Empire along with its country. The Akhal-Teke has influenced many other breeds, including several Russian breeds. There has been extensive crossbreeding with the Thoroughbred to create a fast, long-distance racehorse and as a result there doesn\'t exist any Akhal-Teke anymore without a Thoroughbred ancestor.[5] The studbook was closed in 1932 [6] The Russians printed the first stud book for the breed in 1941, including over 700 horses.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><a href=\"http://en.wikipedia.org/wiki/Akhal-Teke\">Read more</a></p>','',-2,10,'2009-12-08 11:04:39',62,'','2015-01-12 10:59:57',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2009-12-08 11:04:39','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,1,'Akhal-Teke','The Akhal-Teke (/ˌækəlˈtɛk/ or /ˌækəlˈtɛki/; from Turkmen Ahalteke, [ahalˈteke]) is a horse breed from Turkmenistan, where they are a national emblem. They have a reputation for speed and endurance, intelligence, and a distinctive metallic sheen. The shiny coat of palominos and buckskins led to their nickname \"Golden Horses\".These horses are adapted to severe climatic conditions and are thought to be one of the oldest existing horse breeds.There are currently about 6,600 Akhal-Tekes in the world, mostly in Turkmenistan and Russia, although they are also found throughout Europe and North America.',1,816,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3209,3287,'L\'Akhal-Teke','lakhal-teke','<p><img alt=\"Akhal-Teke\" src=\"images-joomla/stories/raser/Akhal-Teke.png\" width=\"150\" height=\"125\" /></p>\r\n<p>L\'Akhal-Teke (AKALT) ou cheval turkmène est une race de cheval de selle très ancienne et très pure, originaire d\'Asie centrale et traditionnellement élevée par la tribu des Tekes au Turkménistan, dont il est l\'emblème, ainsi que dans des haras comme celui d\'Achgabat. Il vit depuis l\'Antiquité dans cette région, près des oasis du désert de Karakorum. Très rapide, il est aussi extrêmement endurant, robuste et sobre. On le connaît également sous le nom de « cheval d\'or » bien que la fameuse robe aux reflets dorés qui l\'a popularisé ne concernerait qu\'environ 1 % de la race. Ce cheval est un élément décisif de l\'indépendance des turkmènes face à leurs voisins. Les chevaux turkmènes sont aussi détenteurs de records d\'endurance et d\'un record olympique. La race a failli disparaitre à cause de l\'État soviétique qui condamne l\'Akhal-Téké à la boucherie dans les années 1950 mais est sauvée par un haras privé près de Moscou. L\'Akhal-Teke a depuis dépassé les frontières de son pays natal puisqu\'il est élevé à Gubden au Daghestan, au haras Lugovsky au Kazakhstan, au haras de Stavropol en Russie, et des élevages se sont développés ces dernières années en Allemagne, aux États-Unis et en France où l\'Akhal-Teke est reconnu comme race étrangère de cheval de selle depuis 2004.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><a href=\"http://fr.wikipedia.org/wiki/Akhal-Teke\"><span id=\"result_box\" class=\"short_text\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">Lire la suite</span></span></a></p>','',1,10,'2009-12-08 11:04:39',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2009-12-08 11:04:39','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,1,'L\'Akhal-Teke','L\'Akhal-Teke (AKALT) ou cheval turkmène est une race de cheval de selle très ancienne et très pure, originaire d\'Asie centrale et traditionnellement élevée par la tribu des Tekes au Turkménistan, dont il est l\'emblème, ainsi que dans des haras comme celui d\'Achgabat. Il vit depuis l\'Antiquité dans cette région, près des oasis du désert de Karakorum. Très rapide, il est aussi extrêmement endurant, robuste et sobre. On le connaît également sous le nom de « cheval d\'or » bien que la fameuse robe aux reflets dorés qui l\'a popularisé ne concernerait qu\'environ 1 % de la race. Ce cheval est un élément décisif de l\'indépendance des turkmènes face à leurs voisins.',1,981,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(3210,3288,'Akhal Teke','akhal-teke35565','<p><img alt=\"Akhal-Teke\" src=\"images-joomla/stories/raser/Akhal-Teke.png\" width=\"150\" height=\"125\" /></p>\r\n<p>Noen sier Akhal-Teken er verdens Minste rene rase. Det er gjort funn som tyder på at den eksisterte 3000 år f.Kr., i det området som i dag kalles Turkmenistan. I middelalderen ble rasen høyt skattet av nomadestammer i Turkmenistan, og behandlet som et familiemedlem. I middelalderen ble Akhal Teken kalt Teke Turkmen. Massaget, Parthian, Nisean, Persian og Turkmene er alle navn rasen har hatt gjennom tidene. Rasen trivdes i det barske ørkenklimaet, til tross for lite mat og ekstremt vær. Navnet har rasen etter Turkmener-stammen (Teke-Turkmen) som holdt til nær Akhal-oasen. I 1881 ble Turkmenistan en del av stor-Russland, men avlen av rasen fortsatte som før. I dag er Akhal-Teken kjent som en utmerket sportshest.<br /><br /></p>\r\n<p><a href=\"http://no.wikipedia.org/wiki/Akhal-Teke\">Les mer her</a></p>','',1,10,'2009-12-08 11:04:39',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2009-12-08 11:04:39','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,1,'akhal teke','Noen sier Akhal-Teken er verdens Minste rene rase. Det er gjort funn som tyder på at den eksisterte 3000 år f.Kr., i det området som i dag kalles Turkmenistan. I middelalderen ble rasen høyt skattet av nomadestammer i Turkmenistan, og behandlet som et familiemedlem. I middelalderen ble Akhal Teken kalt Teke Turkmen. Massaget, Parthian, Nisean, Persian og Turkmene er alle navn rasen har hatt gjennom tidene. Rasen trivdes i det barske ørkenklimaet, til tross for lite mat og ekstremt vær. Navnet har rasen etter Turkmener-stammen (Teke-Turkmen) som holdt til nær Akhal-oasen. I 1881 ble Turkmenistan en del av stor-Russland, men avlen av rasen fortsatte som før. I dag er Akhal-Teken kjent som en utmerket sportshest.',1,952,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3211,3289,'Akhal Teke','akhal-teke79904','<p><img alt=\"Akhal-Teke\" src=\"images-joomla/stories/raser/Akhal-Teke.png\" width=\"150\" height=\"125\" /></p>\r\n<p>Achaltekeer eller akhal-teké är en hästras från regionen Achal i Turkmenistan med stor kraft och uthållighet, en god galopphäst som även passar för distansritt, dressyr och banhoppning. Hästrasen upptäcktes 3000 - 2000 f.Kr och är en direkt ättling till den turkmenska hästen som levde under antiken. Achaltekeern kan vara världens äldsta hästras och deras förfäder var troligtvis de första hästarna som domesticerades.</p>\r\n<p>Achaltekeern är en fullblodshäst och har en mankhöjd på omkring 150 centimeter. Rasen kan ha alla färger utom skäck och tigrerad, men vanligast är en gulbrun färg och pälsen har alltid en metallisk glans. Rasens exteriör är slank och smidig med väl utvecklade leder. Rasen är idag rätt ovanlig med ca 3500 exemplar i världen, varav de flesta finns i Turkmenistan och Ryssland.</p>\r\n<p><a href=\"http://sv.wikipedia.org/wiki/Achaltekeer\">Läs mer här</a></p>','',-2,10,'2009-12-08 11:04:39',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2009-12-08 11:04:39','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,1,'','',1,816,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3212,3290,'Akhal Teke','akhal-teke73791','<p><img alt=\"Akhal-Teke\" src=\"images-joomla/stories/raser/Akhal-Teke.png\" width=\"150\" height=\"125\" /></p>\r\n<p>Achaltekeer eller akhal-teké är en hästras från regionen Achal i Turkmenistan med stor kraft och uthållighet, en god galopphäst som även passar för distansritt, dressyr och banhoppning. Hästrasen upptäcktes 3000 - 2000 f.Kr och är en direkt ättling till den turkmenska hästen som levde under antiken. Achaltekeern kan vara världens äldsta hästras och deras förfäder var troligtvis de första hästarna som domesticerades.</p>\r\n<p>Achaltekeern är en fullblodshäst och har en mankhöjd på omkring 150 centimeter. Rasen kan ha alla färger utom skäck och tigrerad, men vanligast är en gulbrun färg och pälsen har alltid en metallisk glans. Rasens exteriör är slank och smidig med väl utvecklade leder. Rasen är idag rätt ovanlig med ca 3500 exemplar i världen, varav de flesta finns i Turkmenistan och Ryssland.</p>\r\n<p><a href=\"http://sv.wikipedia.org/wiki/Achaltekeer\">Läs mer här</a></p>','',1,10,'2009-12-08 11:04:39',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2009-12-08 11:04:39','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',1,1,'akhal teke','Achaltekeer eller akhal-teké är en hästras från regionen Achal i Turkmenistan med stor kraft och uthållighet, en god galopphäst som även passar för distansritt, dressyr och banhoppning. Hästrasen upptäcktes 3000 - 2000 f.Kr och är en direkt ättling till den turkmenska hästen som levde under antiken. Achaltekeern kan vara världens äldsta hästras och deras förfäder var troligtvis de första hästarna som domesticerades.',1,1112,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3213,3291,'Juni 2014 - En vigtig tid for avlshopperne','june201449697','<p>Forår og tidlig sommer er en vigtig tid for avlshopperne. I løbet af denne periode går de fra at være højdrægtige til efter foling at blive lakterende (mælkeproduserende). I samme periode skal de også be-dækkes på nyt og forhåbentlig blive drægtige. Dette stiller store krav til fodringen hvis der skal opnås gode resultater, det vil sige et sundt og rask føl og en avlshoppe som malker godt og let bliver drægtig igen ved bedækning.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/misstheboatmedfoal.jpg\" alt=\"misstheboatmedfoal\" width=\"550\" height=\"413\" /></p>\r\n<p>Næringsbehovet for avlshopperne ændrer sig afhængighed af drægtighed, laktation og ifoling. Inden første bedækning vil hoppens næringsbehov være det samme som vedligeholdsbehovet eftersom hop-pen ikke trænes eller er i anden aktivitet. Når hoppen er blevet drægtig øges næringsbehovet kun lidt de første 7 månedene af drægtighedstiden på grund af, at fostertilvæksten i denne periode er relativt lille. I sidte trediedel af drægtighedstiden vokser fosteret meget og næringsbehovet øges gradvist fra 8. til 11. drægtighedsmåned (lige før folling). Dette betyder at energibehovet den sidste tid før foling er ca 30 pro-cent højere end til vedligehold. På samme måde vil behovet for andre næringsstoffer øges. Behovene for protein, calcium og fosfor vil f.eks øges fra 75 til 85 procent over vedligeholdsbehovet.<br /><br />Etter folling starter mælkeproduktionen og den vil toppe efter 3-4 uger. En hoppe i toplaktation malker ca 3 liter pr 100 kg kropsvægtt. Dette er en ganske betydelig produkstion som øger næringsbehovet til hopen yderligere . Sammenlignet med vedligeholdsbehovet er hoppens energibehov nu blevet fordoblet og be-hovet for protein, calsium og fosfor er øget til næsten det tredobbelte. Det er klart at sådanne ændringer i hoppens næringsbehov betyder ændrede krav til foderrationenns sammensætning.<br /><br />Etter foling skal vi ikke kun tage hensyn til at hoppen skal producere mælk til føllet, den skal også have overskud til at komme i normal brunst allerede efter ca 9 dage (følbrunst) og derefter efter 30 dage(månedsbrunsten). Det vil sige at kort tid efter at hoppen har follet skal den igen være klar til ifoling Hvis alt har gået fint ved follingen og hoppen er i god form kan vi bedække igen efter 9 til 11 dage. Har der været problemer, f.eks med at smide efterbyrden, anbefales normalt at vente til månedsbrunsten efter 30 dager.<br /><br />Frugtbarheden påvirkes af ernæringsstatus. Hvis hoppen er tynd eller fodres svagt efter foling vil dette påvirke såvel brunstcyklus, som hoppens evne til at holde på et befrugtet æg og udvikle et foster. Det er derfor vigtigt at fodre rigtigt i sidste del af drægtigheden og efter folling. Dette stiller også krav til fodringen på hingstestationerne når hopper med føl bliver opstaldet før bedækning. Her er det også vigtigt at tage hensyn til miljøet, da der ofte er mange hopper fra forskellige ejere som kommer til hingstestatio-nen. Særligt hopper med føl kan let blive stressede . Stres er negativt for brunst og frugtbarhed og man må lægge vægt på at skabe det best mulige miljø for hopperne. Græsning på en god græsmark har en meget positiv effekt på hoppen.<br /><br />Når hoppe og føl er sluppet på græs for sommeren regner vi med, at græsset vil dække næringsbehovet. Det er imidlertid meget viktigt også at følge hopperne godt mens de er på græs. Er hestene i passende huld? Begynder der at være for lidt græs ? Avlshoppe og føl har et stort næringsbehov og har behov for det bedste græs. Under afgræsning skal hestene have adgang til saltsten, gerne en som er tilsat ekstra mineraler.<br /><br />Hoppens næringsbehov ændrer sig i løbet af drægtigheden og efter foling. For at sikre en god ernærings-status til avlshopperne gennem hele året vil PC-Horse være til stor hjælp. Når du lægger bedækningsda-toen ind vil PC-Horse hele tiden holde styr på hvor langt hoppen er kommet i drægtigheden og beregne næringsbehovet efter dette. Efter folling omdefinerer du hoppen fra drægtig til lakterende og lægger fol-lingsdatoen ind, så vil PC-Horse beregne næringsbehovet ud fra hoppens aktuellel mælkeproduktion det pågældende tidspunkt. Så er der også taget hensyn til at hoppen skal komme i ny brunst og kunne blive drægtig igen.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hvordan har Du gavn af PC-Horse i forbindelse med dette?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse er et af verdens mest kvalificerede hjælpemidler til fodringplanlægning for heste. Du kan følge og holde orden på hestene (race, køn, vægt, huld, alder, træningsintensitet, udegang, mm) og fodre dem med færdig foder –fra foderfirmaer samt kombinere disse med dine egne foderanalyser (eurofins analyser kan lægges ind direkte, dog ikke i DK endnu).</p>\r\n<p>Behovet for hver hest beregnes individuelt og hvis du har en hest som afviger fra det normale i vægt eller aktivitet så kan du hurtigt korrigere denne hests foderplan for at få fodringen til at passe.</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Dag Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n<p><span style=\"border-radius: 2px; text-indent: 20px; width: auto; padding: 0px 4px 0px 0px; text-align: center; font: bold 11px/20px \'Helvetica Neue\',Helvetica,sans-serif; color: #ffffff; background: #bd081c  no-repeat scroll 3px 50% / 14px 14px; position: absolute; opacity: 1; z-index: 8675309; display: none; cursor: pointer;\">Save</span></p>','',1,616,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2017-04-25 09:05:30',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-05-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"info_block_show_title\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',8,347,'foderplan til heste, hopper, avlshopper, lakterende hopper','Forår og tidlig sommer er en vigtig tid for avlshopperne. I løbet af denne periode går de fra at være højdrægtige til efter foling at blive lakterende (mælkeproduserende). I samme periode skal de også bedækkes på nyt og forhåbentlig blive drægtige. Dette stiller store krav til fodringen hvis der skal opnås gode resultater, det vil sige et sundt og rask føl og en avlshoppe som malker godt og let bliver drægtig igen ved bedækning.',1,2395,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3215,3293,'June 2014 - A critical period for broodmares','june201424911','<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em>The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences institution. Dr. Dag Austbø and Dr. Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the continued development of PC-Horse and to secure that our calculations are based on established scientific data.</em></span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><img alt=\"misstheboatmedfoal\" src=\"images-joomla/stories/seasons/misstheboatmedfoal.jpg\" width=\"550\" height=\"413\" /></p>\r\n<p><em>Spring and early summer are a critical period for broodmares. During this time, they give birth and start lactation (milk production). In the same period, they are also covered again and hopefully become pregnant. To obtain the best of results, i.e. a healthy foal with good overall development, and a broodmare that milks well and becomes pregnant again when covered, owners must provide a well-balanced and highly digestible ration.</em></p>\r\n<p>Nutritional needs change during the different phases of a broodmare\'s life. Before the first mating, the mare\'s nutritional requirements are similar to maintenance requirements if she is not in training or any type of work. In pregnancy, nutritional needs increase very little over the first 7 months, due to a comparatively low fetal growth rate during this period. During the final third period of pregnancy, however, fetal growth speeds up and nutrient requirements increase gradually from the 8th to the 11th month. This means that energy requirement immediately prior to foaling is about 30 percent higher than for maintenance. Similarly, the need for other nutrients increases, and the requirements for protein, calcium and phosphorus all increase to between 75 and 85 percent above maintenance requirements.</p>\r\n<p>After foaling, milk production increases rapidly and will reach a maximum after 3-4 weeks. At peak of lactation a mare will produce about 3 litres of milk per 100 kg body weight per day. Compared with maintenance requirements, energy requirement is now doubled, and the requirement for protein, calcium and phosphorus increases nearly three times. It is easy to understand that this places very high demands on the quality and composition of the ration.</p>\r\n<p>Fertility is affected by nutritional status.<br />After foaling the mare must produce milk for the foal, and should in addition have the energy required to come directly into estrus after about 9 days (the foal heat) and then again after 30 days if not conceiving during the foal heat.</p>\r\n<p>If the mare is thin or not fed properly after foaling, both estrus strength and also the mare\'s ability to keep a fertilized egg and develop a healthy fetus will become affected. It is therefore important to feed adequately during the latter stages of pregnancy, and thus have a broodmare with good body condition at foaling.</p>\r\n<p>Adequate intake of energy and protein should also be secured when the mare is sent to the stallion for mating. Both nutritional and environmental stress are negatives for a mare\'s fertility. Mares with foals are particularly susceptible and are easily stressed in a new environment. We have to put extra effort into creating the best possible environment for mares and their foals, preferably out on good pastures.</p>\r\n<p>Once the mare and foal are let out on pasture for the summer, most people expect that the pasture grass will cover the nutritional needs. However, it remains very important to keep a close watch during the grazing season. Are the mares maintaining good condition? Is the quality and amount of grass decreasing? Broodmares and foals have substantial nutritional needs and should be offered the best of pastures with access to a salt lick, usually one with additional extra minerals.</p>\r\n<p>Use PC-Horse to balance your mare\'s ration<br />As noted, a mare\'s nutritional requirements will change throughout the year. To ensure a good nutritional status for broodmares, the PC-Horse program will help greatly. When you enter the date of mating, PC-Horse will keep track of the stages of pregnancy and calculate nutritional requirements accordingly. After foaling, you should remember to redefine the mare from pregnant to lactating and register the foaling date. This will enable PC-Horse to calculate nutritional requirements according to the mare\'s estimated milk production, and you will be able to adjust your feeding to changing conditions.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>What does this mean in practice?</strong><br />Daily intake of roughage varies based on feed quality, production classes, individual appetite and each individual\'s place in the herd hierarchy. This means that we must observe horses in a herd closely and make corrections to the feed offered each individual at night-time or early morning to avoid some individuals growing too fat or too thin.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/manual/demos\"><strong><strong>Watch a video on using PC-Horse</strong></strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/news/new-feedlist\"><strong>See what feeds are included in the program´s ready-to-go feed list</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/articles/topic-of-the-month/other-topics\"><strong>Previous month articles can be found here</strong></a></p>\r\n<p><em><strong>Give us topic suggestions for future monthly articles</strong></em></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" width=\"165\" height=\"64\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp; <span class=\"article_separator\"><br /></span></p>','',1,616,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2016-03-16 14:54:10',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-05-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,203,'broodmare feeding, feeding the broodmare','Spring and early summer are a critical period for broodmares. During this time, they give birth and start lactation (milk production). In the same period, they are also covered again and hopefully become pregnant. To obtain the best of results, i.e. a healthy foal with good overall development, and a broodmare that milks well and becomes pregnant again when covered, owners must provide a well-balanced and highly digestible ration.',1,1918,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3216,3294,'Juin 2014 - Une période difficile pour les juments reproductrices','june201485839','<p>Le printemps et le début de l\'été représentent une période critique pour les juments reproductrices. C\'est à cette époque qu\'elles donnent naissance aux poulains, et démarrent leurs lactations pour les élever. Durant cette même période, elles sont également remises à la reproduction avec saillies et démarrage espéré d\'une nouvelle gestation. Pour obtenir les meilleurs résultats, c\'est-à-dire un poulain en forme, avec un bon démarrage dans la vie, lié à une bonne production laitière, d\'une jument à laquelle on demande aussi de reprendre une gestation, les propriétaires doivent assurer une ration bien équilibrée et hautement digestible</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/misstheboatmedfoal.jpg\" alt=\"misstheboatmedfoal\" width=\"550\" height=\"413\" /></p>\r\n<p>Les besoins nutritionnels varient avec les différentes phases de la vie d\'une jument reproductrice. Avant la première saillie, les besoins de la jument sont exactement des besoins d\'entretient, si elle n\'est pas soumise à un entraînement sportif ou autre forme de travail. Durant la gestation les besoins nutritionnels augmentent quasiment pas durant les 7 premiers mois, en raison d\'un relativement faible développement du fœtus pendant cette période. Cependant, durant le dernier tiers de la gestation, la croissance fœtale s\'accélère et les besoins augmentent graduellement du 8° au 11° mois. A la fin de la gestation les besoins énergétiques sont d\'environ 30% supérieurs à ceux de l\'entretient. De même, les besoins dans les autres nutriments augmentent aussi, pour atteindre 75 à 85%. En ce qui concerne les protéines, le calcium et le phosphore.</p>\r\n<p>Après le poulinage, la production laitière augmente rapidement et atteint son pic vers 3-4 semaines. Au maximum de production, une jument fabrique 3l de lait par 100 kg de PV et par jour, environ. Comparés aux besoins d\'entretient, ceux-ci sont doublés en ce qui concerne l\'énergie, et quasiment triplés pour les Protéines, le calcium et le phosphore. Il est évident que ceci entraîne une forte modification de la ration journalière, tant en quantités, qu\'en qualité.</p>\r\n<p><strong>La fertilité peut être affectée par l\'état nutritionnel.</strong></p>\r\n<p>Après poulinage la jument doit produire le lait nécessaire à l\'élevage du poulain, mais aussi avoir assez d\'énergie résiduelle pour relancer son cycle ovarien et revenir en chaleurs, dès le 9° jour après mise bas, puis 30 jours plus tard si elle n\'a pas démarré une gestation dès les « chaleurs de lait »</p>\r\n<p>Si la jument est trop maigre, ou mal nourrie après poulinage, la chaleur ne sera pas très forte, et la capacité de la jument à développer une gestation (nidification et développement initial du fœtus) en sera affectée. En conséquence, il est important de nourrir correctement la jument en fin de gestation, afin d\'avoir une jument en bon état, au poulinage.<br />Les apports en énergie et protéines doivent également être bien calculés dans les jours qui entourent la remise de la jument à la saillie. Les stress alimentaires et environnementaux sont négatifs pour la fertilité de la mère. Les juments suitées sont particulièrement sensibles au stress dans un nouvel environnement ; aussi est-il indispensable de créer le meilleur environnement possible pour les couples mère-poulain, de préférence dans de bonnes pâtures A partir du moment où les juments et poulains sont mis au pré pour l\'été, on estime généralement que l\'herbe va couvrir la totalité des besoins du couple mère/poulain. Il est néanmoins nécessaire de bien surveiller les animaux pendant toute la saison de pâturage. Les mères gardent-elles un bon état corporel ? La qualité et la quantité d\'herbe disponible diminuent-elles ? Pour que les grands besoins des juments et poulains soient couverts, il faut leurs permettre l\'accès à de grandes surfaces de pâture, et mettre à leur disposition des pierres à sel, si possible supplémentées en sels minéraux.</p>\r\n<p><strong>PC-Horse est à votre disposition pour équilibrer la ration de votre jument.</strong></p>\r\n<p>Les besoins nutritionnels des juments varient au cours de l\'année. Le program PC-Horse sera d\'une grande utilité, pour gérer les variations de ration au cours des saisons. Quand vous renseignez la date de saillie, le programme garde en mémoire le stade de gestation, tout au long de l\'année et recalcule les besoins nutritionnels en fonction de ce stade. Après poulinage, il faut penser à redéfinir le statut de la jument, de gestation à lactation, et à enregistrer la date de poulinage. Ainsi PC-Horse calculera les besoins en fonction de la production laitière estimée, et ceci vous permettra d\'adapter votre alimentation aux besoins réels de la jument.</p>','',1,616,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2015-04-08 20:25:03',81,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-05-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,142,'','Le printemps et le début de l\'été représentent une période critique pour les juments reproductrices. C\'est à cette époque qu\'elles donnent naissance aux poulains, et démarrent leurs lactations pour les élever. Durant cette même période, elles sont également remises à la reproduction avec saillies et démarrage espéré d\'une nouvelle gestation. Pour obtenir les meilleurs résultats, c\'est-à-dire un poulain en forme, avec un bon démarrage dans la vie, lié à une bonne production laitière, d\'une jument à laquelle on demande aussi de reprendre une gestation, les propriétaires doivent assurer une ration bien équilibrée et hautement digestible',1,2233,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(3217,3295,'Juni 2014 - En viktig tid for avlshoppene','june201444216','<p>Vår og tidlig sommer er en viktig tid for avlshoppene. I løpet av denne perioden går de fra å være høydrektige til etter følling å bli lakterende (melkeproduserende). I samme periode skal de også bedekkes på nytt og forhåpentligvis bli drektige. Dette stiller store krav til fôringen om resultatene skal bli som best, det vil si et stort friskt føll og en avlshoppe som melker godt og blir drektig igjen ved bedekking.</p>\r\n<p>Næringsbehovene endrer seg gjennom de ulike fasene av livet til en avlshoppe. Før første bedekking vil hoppa sitt næringsbehov være lik vedlikeholdsbehovet dersom den ikke trenes eller er i annen aktivitet. Når hoppa er blitt drektig øker næringsbehovet lite de første 7 månedene av drektighetstiden på grunn av at fostertilveksten i denne perioden er relativt liten. Men i siste tredjedel av drektighetstida vokser fosteret mye og næringsbehovet øker gradvis fra 8. til 11. drektighetsmåned (like før følling). Dette betyr at energibehovet siste tida før følling er rundt 30 prosent høyere enn til vedlikehold. På samme måte vil behovene for andre næringsstoffer øke. Behovene for protein, kalsium og fosfor vil f.eks øke 75 til 85 prosent over vedlikeholdsbehovet.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/misstheboatmedfoal.jpg\" alt=\"misstheboatmedfoal\" width=\"550\" height=\"413\" /></p>\r\n<p><em>Foto:</em> <span style=\"background-color: #ffffff; font-size: 13px;\"><em><strong>Miss The Boat </strong></em></span><em><span id=\"result_box\" lang=\"no\"><span class=\"hps\">gikk</span> <span class=\"hps\">til stud</span> <span class=\"hps\">etter</span> <span class=\"hps\">et</span> <span class=\"hps\">fantastisk løp</span> <span class=\"hps\">karriere</span>. <span class=\"hps\">Eies</span> <span class=\"hps\">i dag</span> <span class=\"hps\">av det svenske</span> <span class=\"hps\">oppdretter</span> <span class=\"hps\">Horse</span> <span class=\"hps\">Natur</span>e <span class=\"hps\">KB</span> <span class=\"hps\">som konsekvent</span> <span class=\"hps\">bruker</span> <span class=\"hps\">PC</span><span class=\"atn\">-</span>Horse <span class=\"hps\">å</span> <span class=\"hps\">gjøre sine</span> <span class=\"hps\">forplaner</span>.</span></em></p>\r\n<p><br />Etter følling starter melkeproduksjonen og den vil være på topp etter 3-4 uker. En hoppe i topplaktasjon melker ca 3 liter per 100 kg kroppsvekt. Dette er en betydelig produksjon som øker næringsbehovet til hoppa ytterligere. Sammenlignet med vedlikeholdsbehovet har nå behovet for energi blitt dobbelt så høyt, og behovene for protein, kalsium og fosfor har økt til nesten det tredobbelte. Det er lett å forstå at dette setter krav til sammensettingen av fôrrasjonen.<br /><br />Etter følling må vi ikke bare ta hensyn til at hoppa skal produsere melk til føllet, den skal også ha overskudd til å komme i normal brunst allerede etter omtrent 9 dager (føllbrunst) og deretter etter 30 dager (månedsbrunsten). Det vil si at kort tid etter at hoppa har føllet skal den igjen være klar for bedekking. Dersom alt har gått fint i føllingen og hoppa er i god form kan vi bedekke igjen alt etter 9 til 11 dager. Har det vært problemer, f.eks med å få ut etterbyrden, bør vi heller vente til månedsbrunsten etter 30 dager.<br /><br />Fruktbarhet påvirkes av ernæringsstatus. Dersom hoppa er tynn eller får for svak fôring etter følling vil dette påvirke ikke bare brunstsyklus, men også hoppa sin evne til å holde på et befruktet egg og utvikle et foster. Det er derfor svært viktig å fôre riktig i siste del av drektigheten og etter følling. Dette stiller også krav til fôringen på hingstestasjoner når hopper med føll blir oppstallet for bedekking. Her er det også viktig å ta hensyn til miljøet, da det ofte er mange hopper fra ulike eiere som kommer til hingstestasjonen. Særlig hopper med føll kan lett bli stresset og redde for føllet sitt. Stress er negativt for brunst og fruktbarhet og man må legge vekt på å skape et best mulig miljø for hoppene. Dersom de kan gå ute på gode beiter vil dette være det aller beste.<br /><br />Når hoppa og føllet er sluppet på beite for sommeren regner vi med at beitegraset vil dekke næringsbehovet. Det er imidlertid svært viktig å følge godt med i beitetida. Er hestene i passe hold? Begynner det å bli lite gras? Avlshoppa og føllet har stort næringsbehov og må få de beste beitene. I beitetida skal hestene ha tilgang til saltstein, gjerne en som har tilsatt ekstra mineraler.<br /><br />Hoppa sitt næringsbehov endrer seg nye gjennom drektighetstida og etter følling. For å sikre en god ernæringsstatus for avlshoppa gjennom hele året vil PC-Horse være til stor hjelp. Når du legger inn bedekkingsdato vil PC-Horse hele tiden holde orden på hvor langt hoppa er kommet i drektigheten og beregne næringsbehovet etter dette. Etter følling omdefinerer du hoppa fra drektig til lakterende og legger inn føllingsdatoen. Da vil PC-Horse beregne næringsbehovet ut fra hoppa sin beregnede melkeproduksjon ved aktuelt tidspunkt. Det er da også tatt hensyn til at hoppa skal komme i ny brunst og kunne bli drektig igjen.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hvor stor nytte av PC-Horse har du i samband med dette?</strong></p>\r\n<p><span>PC-Horse er et av verdens mest kvalifiserte hjelpemiddel for fôring av hester. Du kan følge med og holde orden på alle typer hester (rase, kjønn, vekt, hold, alder, treningsintensitet, utegang, mm) og fôre dem etter ferdig-til-bruk-analyser på markedets ledende hestefôr, samt kombinere disse med dine egne fôranalyser (Eurofins sine analyser kan leses inn i programmet automatisk). Næringsbehovet for hver enkelt hest beregnes individuelt. Dersom du ser en hest som avviker fra det normale eller ønskelige i vekt, utvikling eller adferd så kan du raskt korrigere hestens fôrplan for å rette på problemet.</span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Dag Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><span style=\"border-radius: 2px; text-indent: 20px; width: auto; padding: 0px 4px 0px 0px; text-align: center; font: bold 11px/20px \'Helvetica Neue\',Helvetica,sans-serif; color: #ffffff; background: #bd081c  no-repeat scroll 3px 50% / 14px 14px; position: absolute; opacity: 1; z-index: 8675309; display: none; cursor: pointer;\">Save</span></p>','',1,616,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2017-04-25 08:59:24',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-05-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"info_block_show_title\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',7,308,'forplan, fôrplan, fôrplaner, høydrektige hopper, lakterende hopper','Vår og tidlig sommer er en viktig tid for avlshoppene. I løpet av denne perioden går de fra å være høydrektige til etter følling å bli lakterende (melkeproduserende). I samme periode skal de også bedekkes på nytt og forhåpentligvis bli drektige. Dette stiller store krav til fôringen om resultatene skal bli som best, det vil si et stort friskt føll og en avlshoppe som melker godt og blir drektig igjen ved bedekking.\r\nNæringsbehovene endrer seg gjennom de ulike fasene av livet til en avlshoppe. Før første bedekking vil hoppa sitt næringsbehov være lik vedlikeholdsbehovet dersom den ikke trenes eller er i annen aktivitet. Når hoppa er blitt drektig øker næringsbehovet lite de første 7 månedene av drektighetstiden på grunn av at fostertilveksten i denne perioden er relativt liten. Men i siste tredjedel av drektighetstida vokser fosteret mye og næringsbehovet øker gradvis fra 8. til 11. drektighetsmåned (like før følling). Dette betyr at energibehovet siste tida før følling er rundt 30 prosent høyere enn til vedlikehold. På samme måte vil behovene for andre næringsstoffer øke. Behovene for protein, kalsium og fosfor vil f.eks øke 75 til 85 prosent over vedlikeholdsbehovet.',1,2368,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3218,3296,'Juni 2014 - En viktig tid for avlshoppene','june201480755','<p>Vår og tidlig sommer er en viktig tid for avlshoppene. I løpet av denne perioden går de fra å være høydrektige til etter følling å bli lakterende (melkeproduserende). I samme periode skal de også bedekkes på nytt og forhåpentligvis bli drektige. Dette stiller store krav til fôringen om resultatene skal bli som best, det vil si et stort friskt føll og en avlshoppe som melker godt og blir drektig igjen ved bedekking.<br />Næringsbehovene endrer seg gjennom de ulike fasene av livet til en avlshoppe. Før første bedekking vil hoppa sitt næringsbehov være lik vedlikeholdsbehovet dersom den ikke trenes eller er i annen aktivitet. Når hoppa er blitt drektig øker næringsbehovet lite de første 7 månedene av drektighetstiden på grunn av at fostertilveksten i denne perioden er relativt liten. Men i siste tredjedel av drektighetstida vokser fosteret mye og næringsbehovet øker gradvis fra 8. til 11. drektighetsmåned (like før følling). Dette betyr at energibehovet siste tida før følling er rundt 30 prosent høyere enn til vedlikehold. På samme måte vil behovene for andre næringsstoffer øke. Behovene for protein, kalsium og fosfor vil f.eks øke 75 til 85 prosent over vedlikeholdsbehovet.</p>\r\n<p><img alt=\"misstheboatmedfoal\" src=\"images-joomla/stories/seasons/misstheboatmedfoal.jpg\" height=\"413\" width=\"550\" /></p>\r\n<p><em>Foto:</em> <span style=\"background-color: #ffffff; font-size: 13px;\"><em><strong>Miss The Boat </strong><span style=\"font-size: 12px;\">har vunnit </span><strong>6 Listed Race</strong><span style=\"font-size: 12px;\">, samt varit placerad (2 eller 3a) i bl a Shaisa Elitelöp, Peugot Elitelöp, </span></em></span><em>Morten &amp; Thorvald Klaveness` Minnelöp&nbsp;<strong>(L), </strong><strong>V</strong><strong>alley Chapel Memorial </strong><strong>(L), </strong>Semb Hovedgård Hoppelöp&nbsp;<strong>(L)</strong>. Sitt sista lopp gick Miss The Boat i Stockholm Cup International&nbsp;<strong>(Gr3)</strong> på Täby Galopp den 9 sept 2007. Därefter gick hon till avel efter en fantastiskt fin tävlingskarriär. Ägs idag av HorseNature KB som konsekvent använder PC-Horse för att göra foderstater i uppfödningen av fullblodshästar till galoppen.<br /></em></p>\r\n<p><br />Etter følling starter melkeproduksjonen og den vil være på topp etter 3-4 uker. En hoppe i topplaktasjon melker ca 3 liter per 100 kg kroppsvekt. Dette er en betydelig produksjon som øker næringsbehovet til hoppa ytterligere. Sammenlignet med vedlikeholdsbehovet har nå behovet for energi blitt dobbelt så høyt, og behovene for protein, kalsium og fosfor har økt til nesten det tredobbelte. Det er lett å forstå at dette setter krav til sammensettingen av fôrrasjonen.<br />Etter følling må vi ikke bare ta hensyn til at hoppa skal produsere melk til føllet, den skal også ha overskudd til å komme i normal brunst allerede etter omtrent 9 dager (føllbrunst) og deretter etter 30 dager (månedsbrunsten). Det vil si at kort tid etter at hoppa har føllet skal den igjen være klar for bedekking. Dersom alt har gått fint i føllingen og hoppa er i god form kan vi bedekke igjen alt etter 9 til 11 dager. Har det vært problemer, f.eks med å få ut etterbyrden, bør vi heller vente til månedsbrunsten etter 30 dager.<br />Fruktbarhet påvirkes av ernæringsstatus. Dersom hoppa er tynn eller får for svak fôring etter følling vil dette påvirke ikke bare brunstsyklus, men også hoppa sin evne til å holde på et befruktet egg og utvikle et foster. Det er derfor svært viktig å fôre riktig i siste del av drektigheten og etter følling. Dette stiller også krav til fôringen på hingstestasjoner når hopper med føll blir oppstallet for bedekking. Her er det også viktig å ta hensyn til miljøet, da det ofte er mange hopper fra ulike eiere som kommer til hingstestasjonen. Særlig hopper med føll kan lett bli stresset og redde for føllet sitt. Stress er negativt for brunst og fruktbarhet og man må legge vekt på å skape et best mulig miljø for hoppene. Dersom de kan gå ute på gode beiter vil dette være det aller beste.<br />Når hoppa og føllet er sluppet på beite for sommeren regner vi med at beitegraset vil dekke næringsbehovet. Det er imidlertid svært viktig å følge godt med i beitetida. Er hestene i passe hold? Begynner det å bli lite gras? Avlshoppa og føllet har stort næringsbehov og må få de beste beitene. I beitetida skal hestene ha tilgang til saltstein, gjerne en som har tilsatt ekstra mineraler.<br />Hoppa sitt næringsbehov endrer seg nye gjennom drektighetstida og etter følling. For å sikre en god ernæringsstatus for avlshoppa gjennom hele året vil PC-Horse være til stor hjelp. Når du legger inn bedekkingsdato vil PC-Horse hele tiden holde orden på hvor langt hoppa er kommet i drektigheten og beregne næringsbehovet etter dette. Etter følling omdefinerer du hoppa fra drektig til lakterende og legger inn føllingsdatoen. Da vil PC-Horse beregne næringsbehovet ut fra hoppa sin beregnede melkeproduksjon ved aktuelt tidspunkt. Det er da også tatt hensyn til at hoppa skal komme i ny brunst og kunne bli drektig igjen.</p>','',-2,81,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-05-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,11,'','',1,678,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3219,3297,'Juni 2014 - En viktig tid för avelstoet','june201468161','<p>Våren, och försommaren, är en viktig tid för avelsstona. Under denna period går de från att vara högdräktiga till, att efter fölning, bli lakterande (mjölkproducerande). Under samma tid ska de även betäckas på nytt och förhoppningsvis bli dräktiga igen. Detta ställer stora krav på utfodringen om resultatet ska blir som bäst, det vill säga att man får ett stort friskt föl och ett avelsto som mjölkar bra och som blir dräktig igen vid betäckningen.</p>\r\n<p>Näringsbehovet ändrar sig genom de olika faserna i ett avelstos liv. Före stoets första betäckning är hennes näringsbehov ungefär som underhållsbehovet eftersom hon varken tränas eller deltar i någon speciell aktivitet. När hon blivit dräktig ökar näringsbehovet tämligen blygsamt under de första 7 månaderna av dräktigheten som en följd av att fostertillväxten är relativt liten under denna period. Men, under sista tredjedelen av dräktigheten växer fostret kraftigt och näringsbehovet ökar gradvis från 8:e till 11:e dräktighetsmånaden. Det innebär att energibehovet är runt 30% högre än underhållsbehovet under sista tiden före fölning. Dessutom ökar behovet av andra näringsämnen. T.ex behöver stoet tillföras 75 - 80% över underhållsbehovet när det gäller protein, kalcium och fosfor.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/misstheboatmedfoal.jpg\" alt=\"misstheboatmedfoal\" width=\"550\" height=\"413\" /></p>\r\n<p><em>Foto:</em> <span style=\"background-color: #ffffff; font-size: 13px;\"><em>Miss The Boat </em></span><em>gick till avel efter en framgångsrik tävlingskarriär. Ägs idag av HorseNature KB som använder PC-Horse för att göra foderstater i sin uppfödning av fullblodshästar till galoppen.<br /></em></p>\r\n<p>Efter fölningen startar mjölkproduktionen för att vara på topp efter 3 - 4 veckor. Ett avelsto under topplaktation mjölkar ca 3 liter per 100 kg kroppsvikt. Det är en betydande produktion som ökar stoets näringsbehov väsentligt. Jämfört med undershållsbehovdet har nu energibehovet fördubblats, och behovet av protein, kalcium och fosfor har ökat till nästan det tredubbla. Då behöver man inte vara någon Einstein för att begripa att detta ställer krav på hur fodergivan måste anpassas och sättas samman.</p>\r\n<p>Efter fölningen ska du nu inte endast ta hänsyn till att stoet ska procucera mjölk till fölet, hon ska även ha ett överskott i näringsbalansen för att komma i normal brunst redan efter cirka 9 dagar (fölbrunsten) och därefter igen efter 30 dagar (månadsbrunsten). Det vill säga att kort tid efter det att stoet har fölat ska hon vara klar för betäckning. Om fölningen gåt bra och om stoet är i god form kan man då betäcka efter mellan 9 - 11 dagar. Har det varit problem, t.ex med att få ut efterbörden, bör man vänta med betäckningen till månadsbrunsten, dvs efter 30 dagar.</p>\r\n<p>Fruktbarheten påverkar av näringsstatusen. Om stoet är för tunnt, eller får för klen utfodring efter fölningen så kommer det att påverka inte bara brunstcykeln utan även stoets förmåga att behålla det befruktade ägget och att utveckla fostret. Det är därför synnerligen viktigt att man fodrar på rätt sätt under sista delen av dräktigheten och efter fölningen. Detta ställer naturligvis även höga krav på utfodringen vid hingststationerna, där gästande ston med föl stallas upp för betäckning. Här är det samtidigt viktigt att ta miljöhänsyn. Det är ju ofta många ston som kommer samtidigt, och från olika ägare. I synnerhet gäller det ston med föl vid sidan, som lätt kan bli stressade och rädda om sitt föl. Stress är negativt för brunst och fruktbarhet så man måste lägga stor vikt vid att skapa en god miljö för stona. Det bästa är om de kan gå ute på goda beten.</p>\r\n<p>När stoet och fölet släpps på sommarbetet räknar man med att betesgräset ska täcka näringsbehovet. Det är emellertid mycket viktigt att Du är observant på Dina hästar under betesperioden. är hästarna vid gott hull? Börjar det bli ont om gräs? Avelstoet och fölet har stort näringsbehov och bör alltid erbjudas de bästa betena. De ska också ha tillgång till saltsten - gärna en som har tillsatts extra mineraler.</p>\r\n<p>Stoets näringsbehov ändrar sig mycket under dräktighetsperioden och efter fölningen. För att säkerställa en god näringsstatus för avelstoet under hela året är PC-Horse till stor hjälp. När Du lägger in betäckningsdatum i programmet så håller programmet ordning på hur långt stoet framskrider i dräktigheten och beräknar löpande (dag för dag) näringsbehovet för henne. Efter fölningen behöver du bara ändra stoets status från dräktig till lakterande och lägger in fölningsdatum. Då ändrar programmet beräkningen för att kompensera för mjölkproduktion vid varje tidpunkt. PC-Horse tar även hänsyn till att stoet ska komma i brunst och kunna bli dräktig igen.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hur har Du nytta av PC-Horse i samband med detta?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse är ett av världens mest kvalificerade hjälpmedel för utfodring av hästar. Du kan följa och hålla ordning på alla sorters hästar (ras, kön, vikt, hull, ålder, träningsintensitet, utegång, mm) och utfodra dem med färdig-att-använda-analyser på marknadens ledande foder samt kombinera dessa med dina egna foderanalyser (eurofins analyser kan läsas in direkt).</p>\r\n<p>Behoven för varje häst beräknas individuellt och när du ser en individ som avviker från det önskvärt normala i vikt eller beteende så kan du snabbt korrigera den hästens foderstat för att inte hamna i problem.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Dag Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em>&nbsp; <span><span class=\"article_separator\"><br /></span></span></p>\r\n<p><span style=\"border-radius: 2px; text-indent: 20px; width: auto; padding: 0px 4px 0px 0px; text-align: center; font: bold 11px/20px \'Helvetica Neue\',Helvetica,sans-serif; color: #ffffff; background: #bd081c  no-repeat scroll 3px 50% / 14px 14px; position: absolute; opacity: 1; z-index: 8675309; display: none; cursor: pointer;\">Save</span></p>','',1,616,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2017-04-25 08:56:59',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-05-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"info_block_show_title\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',8,162,'utfodring, dräktiga ston, avelston, lakterande ston, brunst, fölbrunst, mineralbehov för avelssto','Våren, och försommaren, är en viktig tid för avelsstona. Under denna period går de från att vara högdräktiga till, att efter fölning, bli lakterande (mjölkproducerande). Under samma tid ska de även betäckas på nytt och förhoppningsvis bli dräktiga igen. Detta ställer stora krav på utfodringen om resultatet ska blir som bäst, det vill säga att man får ett stort friskt föl och ett avelsto som mjölkar bra och som blir dräktig igen vid betäckningen.',1,2296,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3220,3298,'Udskiftning af Pc er','computerchange6286','<p><span style=\"font-family: \'Lucida Grande\';\"><span style=\"font-size: 12pt;\"><img style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/datorbyte.png\" alt=\"datorbyte\" /></span><span style=\"color: #000000;\">Når Du anskaffer Dig en ny PC er og vil flytte Dine heste, stalde og foderlister til den nye PC er det enkleste at gøre sådan: </span><br /> <br /><span style=\"color: #000000;\"> 1. På Din gamle PC er. Start med at lave en sikkerhedskopi af din Save-mappe på et flytbart medium (USB nøgle) eller på en plads som du kan komme til fra Din nye PC (t.ex en server eller anden extern lagringsplads). <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=275:saekerhetskopiering&amp;catid=50:oevrigt&amp;Itemid=239\"><span style=\"color: #000000;\">Se h<span style=\"color: #1f497d;\">er</span> h<span style=\"color: #1f497d;\">vordan</span> Du g<span style=\"color: #1f497d;\">ø</span>r det<span style=\"color: #1f497d;\">te</span></span></a><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=275:saekerhetskopiering&amp;catid=50:oevrigt&amp;Itemid=239\"><span style=\"color: #000000;\">.</span></a><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=275:saekerhetskopiering&amp;catid=50:oevrigt&amp;Itemid=239\"><span style=\"color: #000000;\"> </span></a></span><br /> <br /><span style=\"color: #000000;\"> 2. På Din nye PC . Hent &nbsp;den senaste programversion af PC-Horse fra vores hjemmeside og installer den på den nye PC er. Følg anvisningerne og lav en standardinstallation. </span><br /> <br /><span style=\"color: #000000;\"> 3. Aktiver programmet med Din licensstreng. Du finder den lettest ved at klike på \"Min Side\" i programmet som fortsat ligger &nbsp;på Din gamle PC er (alternativt i en gemt mail hvor<br /> du også har fået Din licensstreng). Kopier licensen og klistre &nbsp;den ind i et enkelt flytbart dokument som Du kan åbne på nye PC. Vær opmærksom på at du får med hele licensstrengen inklusive Dit navn. </span><br /> <br /><span style=\"color: #000000;\"> 4. Når Du aktiverer programmet på Din nya PC har Du et tomt PC-Horse til hvilket Du kan importere Dit gamle Save på flere måder. Den bedste måde er at importere alle stalde inklusivt heste til den nye PC. Så opbygger PC-Horse &nbsp;en god datastruktur på den nye PC. (alternativt er at kopiere over hele Save-mappen manuelt. Men denne procedure kræver en del dataerfaring ). </span><br /> <br /><span style=\"color: #000000;\"> 5. At importere stalde og heste er en standardprocedure som Du nu gør på din nya PC. Find Din sikkerhedskopi som Du har gemt på tilgængelig plads. <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=441:importstable&amp;catid=46:stall&amp;Itemid=350\"><span style=\"color: #000000;\">Se h<span style=\"color: #1f497d;\">vordan</span>.</span></a> </span><br /><span style=\"color: #000000;\"> &nbsp;</span><br /><span style=\"color: #000000;\"> 6. Når importen er klar findes alle dine stalde, heste og foderemner på plads i respektive heste- og staldfoderlister </span></span> <!--EndFragment--></p>','',1,50,'2014-05-28 08:07:36',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-05-28 08:07:36','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,76,'','Når Du anskaffer Dig en ny PC er og vil flytte Dine heste, stalde og foderlister til den nye PC er det enkleste at gøre sådan:  På Din gamle PC er. Start med at lave en sikkerhedskopi af din Save-mappe på et flytbart medium (USB nøgle) eller på en plads som du kan komme til fra Din nye PC (t.ex en server eller anden extern lagringsplads). Se her hvordan Du gør dette.',1,2861,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3222,3300,'Changer d\'ordinateur','computerchange-fr','<p><img style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/datorbyte.png\" alt=\"datorbyte\" /></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span title=\"Follow the instructions below to move your saved stables, horses and feedlists safely to a new computer:\">Suivez les instructions ci-dessous pour déplacer vos écuries enregistrées, les chevaux et les listes d\'aliments en toute sécurité vers un nouvel ordinateur :</span></span></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span title=\"1. On your old computer : Start by making a copy of the PC-Horse Save directory.\">1. Sur votre ancien ordinateur: Commencez par faire une copie du fichier de sauvegarde PC-Horse. </span><span title=\"You will find it under &quot;My documents/PC-Horse. Copy it to a memory stick or another place where you can access it from the new computer. See here how to do it.\">Vous le trouverez sous \"Mes documents / PC-Horse\". Copiez-le sur une clé USB ou un autre endroit d\'où vous pourrez accéder depuis le nouvel ordinateur. </span></span><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3414&amp;Itemid=3890&amp;lang=fr\">Voici comment le faire.</a></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span title=\"2. On your new computer: Download the latest program version of PC-Horse from the PC-Horse homepage and install it on the new computer.\">2. Sur votre nouvel ordinateur : Télécharger la dernière version du programme de PC-Horse depuis la page d\'accueil de PC-Horse et l\'installer sur le nouvel ordinateur. </span><span title=\"Follow the instructions for a standard installation.\">Suivre les instructions pour une installation standard.</span></span></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">3. Activer</span> <span class=\"hps\">le programme</span> <span class=\"hps\">avec votre</span> <span class=\"hps\">code de licence</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Vous le trouverez</span> <span class=\"hps\">en cliquant sur</span> <span class=\"hps atn\">\"</span><span>Ma page</span><span>\"</span> <span class=\"hps\">sur l\'ancien ordinateur</span> <span class=\"hps\">(ou dans l\'e</span><span class=\"hps\"></span>-mail <span class=\"hps\">que vous avez reçu</span> <span class=\"hps\">contenant</span> <span class=\"hps\">la licence</span><span>)</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Copier le</span> <span class=\"hps\">code de licence</span> <span class=\"hps\">et de le coller</span> <span class=\"hps\">dans un document</span> <span class=\"hps\">que vous pouvez ouvrir</span> <span class=\"hps\">sur le nouvel ordinateur</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Assurez-vous</span> <span class=\"hps alt-edited\">de copier la totalités des éléments</span> <span class=\"hps alt-edited\"> de la licence</span> <span class=\"hps\">(nom et</span> <span class=\"hps\">codes)</span><span>.</span></span></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">4.</span> <span class=\"hps\">Avec le programme</span> <span class=\"hps\">PC</span><span>-Horse</span> <span class=\"hps\">ouvert</span> <span class=\"hps\">sur le</span> <span class=\"hps\">nouvel ordinateur, vous</span> <span class=\"hps\">pouvez importer votre</span> ancien <span class=\"hps alt-edited\">dossier de sauvegarde</span> <span class=\"hps\">de différentes manières</span>. <span class=\"hps\">Le plus simple est</span> <span class=\"hps\">d\'utiliser le</span> <span class=\"hps\">programme lui-même</span> <span class=\"hps alt-edited\">pour importer</span> <span class=\"hps alt-edited\">les anciens dossiers </span> <span class=\"hps\">écuries</span><span class=\"alt-edited\">, chevaux</span> <span class=\"hps alt-edited\">et listes</span> <span class=\"hps\">d\'alimentation</span> <span class=\"hps\">vers le nouvel ordinateur</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Puis</span> <span class=\"hps\">PC</span><span>-Horse</span> <span class=\"hps\">va construire la</span> <span class=\"hps\">bonne structure de</span> <span class=\"hps\">fichier.</span> <span class=\"hps\">L\'alternative est de</span> <span class=\"hps\">copier</span> <span class=\"hps\">l\'ancien</span> <span class=\"hps alt-edited\">répertoire de sauvegarde</span> <span class=\"hps alt-edited\"> manuellement</span>. <span class=\"hps\">Il faudra</span> <span class=\"hps\">quelques connaissances en informatique</span>.</span></p>\r\n<p><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">5. Importer</span> <span class=\"hps\">des</span> <span class=\"hps\">écuries</span> <span class=\"hps\">et des chevaux</span> <span class=\"hps\">est une procédure standard</span> <span class=\"hps\">qui peut être fait</span> <span class=\"hps\">sur le nouvel ordinateur</span>.</span><span class=\"hps\"></span> <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=1582&amp;Itemid=3851&amp;lang=fr\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">Voir comment</span></span>.</a></p>\r\n<p><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><br /> <span class=\"hps\">6.</span> <span class=\"hps\">Lorsque</span> <span class=\"hps\">l\'importation est terminée</span><span>, vous trouverez tous</span> <span class=\"hps\">vos</span> <span class=\"hps\">écuries</span><span class=\"alt-edited\">, chevaux et</span> <span class=\"hps alt-edited\">listes d\'aliments</span> <span class=\"hps\">sur</span> <span class=\"hps\">le nouvel ordinateur</span>.</span></p>','',1,50,'2014-05-28 08:07:36',62,'','2015-05-23 13:22:00',81,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-05-28 08:07:36','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',8,71,'','',1,2719,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(3223,3301,'Bytte datamaskin','computerchange31527','<p><img style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/datorbyte.png\" alt=\"datorbyte\" />Når du bytter datamaskin og vil flytte over hestene dine, staller og fôrlister til den nye datamaskinen er det enklest å gjøre slik:</p>\r\n<p>1. På din gamle datamaskin: Begynn med å ta en sikkerhetskopi av Save-mappen. Den finner du under Mine dokumenter/PC-Horse. Kopier til en datapinne eller annen plass der du kan hente den igjen. <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=2060&amp;Itemid=3111&amp;lang=nb\">Se her hvordan du gjør det..</a></p>\r\n<p><br />2. På din nye datamaskin: Hent ned seneste programversjon av PC-Horse fra vår hjemmeside og installer den på den nye datamaskinen. Følg anvisningene og gjør en standardinstallasjon.<a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=275:saekerhetskopiering&amp;catid=50:oevrigt&amp;Itemid=239\"></a></p>\r\n<p><br />3. Aktiver programmet med din lisensstreng. Du finner den lettest ved å klikke på «Min Side» i programmet på den gamle datamaskinen (alternativt i en separat e-post der du også har fått din lisensstreng). Kopier lisensen og lim den inn i ett enkelt flyttbart dokument som du kan åpne i den nye datamaskinen. Sjekk at du har med hele lisensstrengen inklusive både ditt navn og koder.</p>\r\n<p><br />4. Når du har aktivert programmet på din nye datamaskin har du et tomt PC-Horse der du kan importere din gamle Save mappe på flere måter. Det enkleste er å importere alle stallene og hestene til den nye datamaskinen. Da bygger PC-Horse opp en bra datastruktur på den nye maskinen (alternativet er å kopiere over hele Save mappen manuelt, men dette krever litt datakunnskap).</p>\r\n<p><br />5. Import av staller og hester er en standardprosedyre som du nå kan gjøre i din nye datamaskin. Hent sikkerhetskopien som du har lagret. <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=3131&amp;Itemid=3047&amp;lang=nb\">Se hvordan.</a></p>\r\n<p>6. Når importen er klar finnes alle dine staller, hester og fôr på plass i respektive hest og stallfôrliste.</p>','',1,50,'2014-05-28 08:07:36',62,'','2015-01-10 09:40:40',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-05-28 08:07:36','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,73,'','',1,2780,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3224,3302,'Byta dator','computerchange19506','<p><img style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/datorbyte.png\" alt=\"datorbyte\" />När Du skaffat Dig en ny dator och vill flytta Dina hästar, stall och foderlistor till den nya datorn är det enklast att göra så här:</p>\r\n<p>1. På Din gamla dator. Börja med att göra en säkerhetskopia av din Save-mapp på ett flyttbart medium (datapinne) eller på en plats som du kan komma åt från Din nya dator (t.ex en server eller annan extern lagringsplats). <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=275:saekerhetskopiering&amp;catid=50:oevrigt&amp;Itemid=239\">Se här hur Du gör det</a>.</p>\r\n<p>2. På Din nya dator. Hämta ner den senaste programversionen av PC-Horse från vår hemsida och installera den på den nya datorn. Följ anvisningarna och gör en standardinstallation.</p>\r\n<p>3. Aktivera programmet med Din licenssträng. Du hittar den enklast genom att klicka på \"Min Sida\" i programmet som ligger kvar på Din gamla dator (alternativt i ett sparat mail där du också har fått Din licenssträng). Kopiera licensen och klistra in den i ett enkelt flyttbart dokument som Du kan öppna i nya datorn. Se till att du tar med hela licenssträngen inklusive Ditt namn.</p>\r\n<p>4. När Du aktiverat programmet på Din nya dator har Du ett tomt PC-Horse till vilket Du kan importera Ditt gamla Save på flera sätt. Det bästa sättet är att importera alla stall inklusive hästar till den nya datorn. Då bygger PC-Horse upp en bra datastruktur på den nya datorn. (alternativet är att kopiera över hela Save-mappen manuellt. Men denna procedur kräver en del datavana och är inte lika tillförlitlig).</p>\r\n<p>5. Att importera stall och hästar är en standardprocedur som Du nu gör i din nya dator. Sök upp Din säkerhetskopia som Du sparat på åtkomlig plats. <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=441:importstable&amp;catid=46:stall&amp;Itemid=350\">Se hur.</a></p>\r\n<p>6. När importen är klar finns alla dina stall, hästar och foder på plats i respektive häst och stallfoderlista.</p>','',-2,50,'2014-05-28 08:07:36',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-05-28 08:07:36','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,15,'','',1,804,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3225,3303,'Byta dator','computerchange46','<p><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/datorbyte.png\" alt=\"datorbyte\" style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" />När Du skaffat Dig en ny dator och vill flytta Dina hästar, stall och foderlistor till den nya datorn är det enklast att göra så här:</p>\r\n<p>1. På Din gamla dator. Börja med att göra en säkerhetskopia av din Save-mapp på ett flyttbart medium (datapinne) eller på en plats som du kan komma åt från Din nya dator (t.ex en server eller annan extern lagringsplats). <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=275:saekerhetskopiering&amp;catid=50:oevrigt&amp;Itemid=239\">Se här hur Du gör det</a>.</p>\r\n<p>2. På Din nya dator. Hämta ner den senaste programversionen av PC-Horse från vår hemsida och installera den på den nya datorn. Följ anvisningarna och gör en standardinstallation.</p>\r\n<p>3. Aktivera programmet med Din licenssträng. Du hittar den enklast genom att klicka på \"Min Sida\" i programmet som ligger kvar på Din gamla dator (alternativt i ett sparat mail där du också har fått Din licenssträng). Kopiera licensen och klistra in den i ett enkelt flyttbart dokument som Du kan öppna i nya datorn. Se till att du tar med hela licenssträngen inklusive Ditt namn.</p>\r\n<p>4. När Du aktiverat programmet på Din nya dator har Du ett tomt PC-Horse till vilket Du kan importera Ditt gamla Save på flera sätt. Det bästa sättet är att importera alla stall inklusive hästar till den nya datorn. Då bygger PC-Horse upp en bra datastruktur på den nya datorn. (alternativet är att kopiera över hela Save-mappen manuellt. Men denna procedur kräver en del datavana och är inte lika tillförlitlig).</p>\r\n<p>5. Att importera stall och hästar är en standardprocedur som Du nu gör i din nya dator. Sök upp Din säkerhetskopia som Du sparat på åtkomlig plats. <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=441:importstable&amp;catid=46:stall&amp;Itemid=350\">Se hur.</a></p>\r\n<p>6. När importen är klar finns alla dina stall, hästar och foder på plats i respektive häst och stallfoderlista.&nbsp;</p>','',1,50,'2014-05-28 08:07:36',62,'','2018-05-16 13:24:11',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-05-28 08:07:36','0000-00-00 00:00:00','','','{\"article_layout\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"info_block_show_title\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_associations\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_page_title\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',5,70,'byta dator i pc-horse, datorbyte pc-horse','När Du skaffat Dig en ny dator och vill flytta Dina hästar, stall och foderlistor till den nya datorn är det enklast att göra så här:',1,3126,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3226,3304,'Juli 2014 - Hestene går på græs','july-20143289','<p>Sommer er den tid hvor hestene går på græs og det er vigtigt, at vi følger græsvæksten og vurdere om mængde og kvalitet passer til hestens behov. Det ideelle er, at græsset er af en sådan kvalitet, at det dækker hestenes næringsbehov. Dårlige græsmarker vil give tynde heste, mens for meget godt græs vil give heste der er for fede , hvilket er blevet et stigende problem.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/bete3.jpg\" alt=\"bete3\" height=\"413\" width=\"550\" /><br /><br />Når hestene går på græs vil de kunne græsse effektivt ca 15-17 timer i døgnet. Dette betyder , at hestene græsser stort set hele døgnet afbrudt af kortere eller længre pauser. I varme perioder holder de pauser midt på dagen og græsser mest effektivt aften, om natten og i morgentimene.<br /><br /><strong>Hvor meget æder hesten på græs?</strong><br />Når vi skal beregne hvor meget græs hesten æder, regner vi på hvor meget tørt materiale den optager. Afgræsningsgræs indeholder ca 80 % vand og 20 ca % tørt materiale (tørstof). På middel gode græsmarker kan vi regne med , at hestene optager en græsmængde svarende til ca2 kg tørstof pr 100 kg kropsvægt (2 % af kropsvægten). Det vil sige at en hest på 500 kg vil æde ca 10 kg tørstof på et døgn. Dette modvarer 50-60 kg græs. På gode græsmarker kan hesten tage mere end dette, typisk op mod ca 3 kg tørstof pr 100 kg kropsvægt (3 % af kropsvægt) og på dårligere græsmarker væsentligt mindre.<br /><br /><strong>Hvor stor del af næringsbehovet dækkes når hesten går på græs?</strong><br />Hvis man estimerer hvor meget græs hesten æder pr døgn på græs og regner med det normale næring-sindhold i græsset, vil vi kunne beregne hvor stor en del af næringsbehovet som dækkes når hesten går på græs. Vi finder da frem til , at ved en tørstofoptagelse på 3 kg tørstof pr 100 kg kropsvægt vil hesten opta-ge energi svarende til ca 2,5-3 ganger vedligeholdelsesbehovet for energi (Foderenheder) og 5-6 gange vedligeholdsbehovet for protein. Dette betyder at hesten på et så godt græs vil tage relativt meget på i vægt i løbet af sommeren. For en hest på 500 kg vil dette kunne give en vægtstigning på ca 35 kg pr må-ned.<br /><br />Et lignende eksempel hvor hesten går på græs af middelkvalitet og æder en græsmængde svarende til 2 kg tørstof pr 100 kg kropsvægt viser, at hesten i dette tilfælde vil få dækket 1,5- 2 gange sit vedligeholds-behov for energi og ca 4 gange sit vedligeholdsbehov for protein. For en hest på 500 kg vil dette kunne give en vægtstigning på ca 12-18 kg pr måned.<br /><br />Hvor græskvalitet kun er dårligere svarende til en sådan kvalitet hvor hesten æder græs svarende til 1,5 kg tørstof pr 100 kg kropsvægt, vil hesten få dækket 1-1,3 gange sit vedligeholdsbehov for energi og 2,5-3 gange sit vedlikeholdsbehov for protein. Hesten vil da ikke tage væsentlig på i løbet af sommeren.<br />I disse eksempler er der regnet med at græsset er af god kvalitet. Dersom græsset er blivet forvokset vil næringsværdien falde samtidig med at hestene vil æde mindre. I tørre perioder kan græskvaliteten hurtigt blive reduceret og vi må følge at hestene ikke bliver for tynde. Det beste er at have flere forskellige græs-folde sådan, at vi at undgår for kraftig nedbidning. Når vi skifter mellem flere forskellige græsmarker har vi også mulighed for at afpudse gammelt græs sådan at der kommer en god genvækst.<br /><br /><strong>Er græskvaliteten den rette til din hest?</strong><br />Som det fremgår af de nævnte eksempler vil for gode græsmarker kunne føre til, at hestene bliver for fede. Hvis du ikke har andre alternative græsmarker må du begrænse tiden hesten går på græs. Voksne heste som går på græs hele sommeren uden at blive brugt kan godt gå på mere ekstensive græsmarker.<br />Hopper med føl skal have gode græsmarker da de skal producere mælk og føllet har behov for et nærings-rigt foder.</p>\r\n<p> <img src=\"images-joomla/stories/45-images/45-grazingwindow.png\" alt=\"45-grazingwindow\" height=\"229\" width=\"414\" /></p>\r\n<p>PC-Horse har en egen græsmodul. Når du har valgt hest og vælger et afgræsningsgræs som foder vil du få valget Hesten går på græs. Man vælger da hvor mange timer hesten går på græs hver dag, samt kvalitet og mængde på grasset. Ud fra disse oplysninger beregner programmet hvor meget vi kan antage at hesten vil æde.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hvordan har Du gavn af PC-Horse i forbindelse med dette?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse er et af verdens mest kvalificerede hjælpemidler til fodringplanlægning for heste. Du kan følge og holde orden på hestene (race, køn, vægt, huld, alder, træningsintensitet, udegang, mm) og fodre dem med færdig foder –fra foderfirmaer samt kombinere disse med dine egne foderanalyser (eurofins analyser kan lægges ind direkte, dog ikke i DK endnu).</p>\r\n<p>Behovet for hver hest beregnes individuelt og hvis du har en hest som afviger fra det normale i vægt eller aktivitet så kan du hurtigt korrigere denne hests foderplan for at få fodringen til at passe.</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2015-01-26 10:18:46',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-06-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,330,'hesten på græs','Hvor meget æder hesten på græs?\r\nNår vi skal beregne hvor meget græs hesten æder, regner vi på hvor meget tørt materiale den optager. Afgræsningsgræs indeholder ca 80 % vand og 20 ca % tørt materiale (tørstof). På middel gode græsmarker kan vi regne med , at hestene optager en græsmængde svarende til ca2 kg tørstof pr 100 kg kropsvægt (2 % af kropsvægten). Det vil sige at en hest på 500 kg vil æde ca 10 kg tørstof på et døgn. Dette modvarer 50-60 kg græs. På gode græsmarker kan hesten tage mere end dette, typisk op mod ca 3 kg tørstof pr 100 kg kropsvægt (3 % af kropsvægt) og på dårligere græsmarker væsentligt mindre.',1,3291,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3228,3306,'July 2014 - Horses at pasture','july-201459875','<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em>The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences institution. Dr. Dag Austbø and Dr. Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the continued development of PC-Horse and to secure that our calculations are based on established scientific data.</em></span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;Summer is grazing time and we have to monitor closely how well our horses are doing and how well the quality and quantity of their pasture suit them. The ideal is that the quality of pasture should enable it to cover horses\' nutritional needs. Poor pasture will lead to the development of thin horses, while good pasture will eventually result in fat horses. The latter is the most common problem for many.</p>\r\n<p><img alt=\"bete3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/bete3.jpg\" height=\"413\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>When horses are on pasture day and night, they can graze efficiently for anything between 15-17 hours a day. This means that horses can graze for almost the whole day, interrupted by shorter or longer breaks. In warm periods, the longer of these pauses are taken in the middle of the day and most effective grazing takes place during morning, evening and night hours.</p>\r\n<p><strong>How much will a horse eat when grazing?</strong><br />To calculate how much horses eat at pasture, we must estimate the amount of dry matter they eat. Pasture grass contains about 80% water and 20% dry matter. On medium quality pastures, we can expect a horse to eat an amount of grass equivalent to 2 kg dry matter per 100 kg body weight (2% of body weight). This means that a horse of 500 kg body weight will eat about 10 kg dry matter daily, corresponding to 50-60 kg of grass. On good quality pasture a horse can eat more than this, often up to 3 kg dry matter per 100 kg body weight (3% of body weight). On low quality pastures with little grass, intake will be considerably less.</p>\r\n<p><strong>How much of nutrient requirement is met when horses graze?</strong><br />If we estimate how much your horse eats per day on pasture with a grass that has a reliable, regular nutritional content, we can calculate how much of nutritional need is covered while the horse is grazing. With the horse on good grazing and eating 3 kg dry matter per 100 kg body weight, this intake will represent the equivalent of 2.5-3 times the horse\'s maintenance energy requirement and 3-4 times its maintenance requirement for protein. This means that a horse in such good pasture can also gain a relatively large amount of weight and even become very fat during the summer months. For a horse of 500 kg, this could represent a weight gain of about 35 kg per month.<br />A similar example, with a horse on medium quality pasture and eating a grass amount equivalent to 2 kg dry matter per 100 kg body weight, shows that the horse will have a grass intake equivalent to 1.5 to 2 times its maintenance energy needs and around 4 - 2.5 times its maintenance requirement for protein. For a horse of 500 kg, this could represent a weight gain of about 12 to 18 kg per month.</p>\r\n<p>If pasture is of moderate quality and a horse only manages to eat a grass equivalent to 1.5 kg dry matter per 100 kg body weight, that horse will receive from 1 to 1.3 times its maintenance energy needs and 2.5-3 times its maintenance protein requirement. Such a horse will not gain much weight over the summer.</p>\r\n<p>These examples are based on the assumption that the grass in the pasture is of good quality. If pasture grass has become old and overgrown, nutritional values will be reduced and the horses will eat less. In dry periods, pasture quality can fall very quickly and we must watch out for the effects of this on the condition of our horses. It is always best to have several pastures available in order to avoid excessive grazing on any one area. If we can alternate between different pastures we can also remove old grass and enable fresh grass to grow.</p>\r\n<p><strong>Is your pasture quality right for your horse?</strong><br />As we see from the examples above, high quality pasture can actually cause horses to grow obese. If no alternative grazing is available, you will need to limit your horse\'s grazing time. Adult horses that graze all summer with no other use made of them may well do better when put to graze on less intensive pasture set in more open, forest, woods or mountain areas. Mares with foals must always have good pasture as they need to produce milk. Their foals also need such nutritious pasture grass.</p>\r\n<p><img alt=\"44-grazingwindow\" src=\"images-joomla/stories/44-images/44-grazingwindow.png\" height=\"233\" width=\"414\" /></p>\r\n<p>&nbsp;PC-Horse has a dedicated module for pasture nutrition. After selecting the horse and then a pasture grass as feed you will be given the option to click on: Horse on pasture. Here you enter how many hours the horse will graze every day, as well as the quality and quantity of the available pasture grass. From this data the program calculates how much you can assume that the horse will eat and how well its nutritional needs will be met.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>What does this mean in practice?</strong><br />Daily intake of roughage varies based on feed quality, production classes, individual appetite and each individual\'s place in the herd hierarchy. This means that we must observe horses in a herd closely and make corrections to the feed offered each individual at night-time or early morning to avoid some individuals growing too fat or too thin.</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/manual/demos\"><strong><strong>Watch a video on using PC-Horse</strong></strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/news/new-feedlist\"><strong>See what feeds are included in the program´s ready-to-go feed list</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/articles/topic-of-the-month/other-topics\"><strong>Previous month articles can be found here</strong></a></p>\r\n<p><em><strong>Give us topic suggestions for future monthly articles</strong></em></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp; <span class=\"article_separator\"><br /></span></p>','',1,616,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2016-03-16 14:54:10',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-06-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,189,'pasture, horses at pasture','How much will a horse eat when grazing?\r\nTo calculate how much horses eat at pasture, we must estimate the amount of dry matter they eat. Pasture grass contains about 80% water and 20% dry matter. On medium quality pastures, we can expect a horse to eat an amount of grass equivalent to 2 kg dry matter per 100 kg body weight (2% of body weight). This means that a horse of 500 kg body weight will eat about 10 kg dry matter daily, corresponding to 50-60 kg of grass. On good quality pasture a horse can eat more than this, often up to 3 kg dry matter per 100 kg body weight (3% of body weight). On low quality pastures with little grass, intake will be considerably less.',1,2351,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3229,3307,'Juli 2014 - Hestene går på beite','july-201457852','<p>Sommer er beitetid og vi må følge med hvordan hestene har det og hvordan beitets grasmengde og kvalitet er egnet til hestene. Det ideelle er at beitet er av en slik kvalitet at det dekker hestenes næringsbehov. Dårlige beiter vil gi tynne hester, mens for gode beiter vil gi feite hester. Det siste er oftest problemet for mange.</p>\r\n<p>Når hestene går på beite vil de kunne beite effektivt rundt 15-17 timer i døgnet. Dette betyr at hestene beiter stort sett hele døgnet avbrutt av kortere eller lengre pauser. I varme perioder har de lengst pauser midt på dagen og beiter mest effektivt om kvelden, natten og i morgentimene.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/bete3.jpg\" alt=\"bete3\" height=\"413\" width=\"550\" /><br /><br /><strong>Hvor mye spiser hesten på beite?</strong><br />Når vi skal beregne hvor mye hesten spiser på beite regner vi hvor mye tørt materiale den spiser. Beitegras inneholder rundt 80 % vann og 20 % tørt materiale (tørrstoff). På middels gode beiter kan vi regne at hestene spiser en grasmengde tilsvarende 2 kg tørrstoff per 100 kg kroppsvekt (2 % av kroppsvekt). Det vil si at en hest på 500 kg vil spise rundt 10 kg tørrstoff på ett døgn. Dette tilsvarer 50-60 kg gras. På gode beiter kan hesten spise mer enn dette, gjerne opp mot 3 kg tørrstoff per 100 kg kroppsvekt (3 % av kroppsvekt) og på dårligere beiter med lite gras vesentlig mindre.<br /><br /><strong>Hvor stor del av næringsbehovet dekkes når hesten går på beite?</strong><br />Dersom vi anslår hvor mye hesten spiser per døgn på beite og regner vanlig næringsinnhold i beitegraset vil vi kunne beregne hvor stor del av næringsbehovet som dekkes når hesten går på beite. Vi finner da at når hesten går på godt beite og spiser 3 kg tørrstoff per 100 kg kroppsvekt vil den ta opp næring tilsvarende 2,5-3 ganger vedlikeholdsbehovet for energi (Fôrenheter) og 5-6 ganger vedlikeholdsbehovet for protein. Dette betyr at hesten på et så godt beite vil legge på seg relativt mye og kunne bli svært feit i løpet av sommeren. For en hest på 500 kg vil dette kunne gi en vektøkning på rundt 35 kg per måned.<br />Et tilsvarende eksempel der hesten går på et beite av middels kvalitet og spiser en grasmengde tilsvarende 2 kg tørrstoff per 100 kg kroppsvekt viser at hesten da vil få dekket 1,5- 2 ganger sitt vedlikeholdsbehov for energi (Fôrenheter) og rundt 4 ganger sitt vedlikeholdsbehov for protein. For en hest på 500 kg vil dette kunne gi en vektøkning på rundt 12-18 kg per måned.<br />Dersom beitet er av en slik kvalitet at hesten bare klarer å spise gras tilsvarende 1,5 kg tørrstoff per 100 kg kroppsvekt vil hesten få dekket 1-1,3 ganger sitt vedlikeholdsbehov for energi (Fôrenheter) og 2,5-3 ganger sitt vedlikeholdsbehov for protein. Hesten vil da ikke legge vesentlig på seg i løpet av sommeren.<br />I disse eksemplene er det regnet at graset på beitene er av god kvalitet. Dersom beitegraset er blitt gammelt og forvokst vil næringsverdien gå ned samtidig som hestene vil spise mindre. I tørre perioder kan beitekvaliteten raskt bli redusert og vi må følge med så hestene ikke blir tynne. Det beste er å ha flere beiter slik at vi unngår for sterk nedbeiting. Dersom vi skifter mellom flere beiter har vi også mulighet til å pusse av gammelt gras slik at det vokser opp nytt friskt gras igjen.<br /><br /><strong>Er beitekvaliteten den rette til din hest?</strong><br />Som vi ser av de eksemplene som er vist vil for gode beiter kunne føre til at hestene blir feite. Dersom du ikke har andre alternative beiter må du begrense tiden hesten går på beite. Voksne hester som går på beite hele sommeren uten annen bruk kan godt gå på mer ekstensive beiter som utmark, skogsbeite eller fjellbeite. Hopper med føll må ha gode beiter da de skal produsere melk og føllet trenger næringsrikt fôr.<br /><img src=\"images-joomla/stories/47-images/47-grazingwindow.png\" alt=\"47-grazingwindow\" height=\"230\" width=\"414\" /><br />Pc-Horse har en egen beitemodul. Når du har valgt hest og velger et beitegras som fôr vil du få valget Hesten går på beite. Du velger hvor mange timer hesten går på beite hver dag, samt kvalitet og mengde gras på beitet. Ut fra disse opplysninger beregner programmet hvor mye vi kan anta at hesten vil spise.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hvor stor nytte av PC-Horse har du i samband med dette?</strong></p>\r\n<p><span>PC-Horse er et av verdens mest kvalifiserte hjelpemiddel for fôring av hester. Du kan følge med og holde orden på alle typer hester (rase, kjønn, vekt, hold, alder, treningsintensitet, utegang, mm) og fôre dem etter ferdig-til-bruk-analyser på markedets ledende hestefôr, samt kombinere disse med dine egne fôranalyser (Eurofins sine analyser kan leses inn i programmet automatisk). Næringsbehovet for hver enkelt hest beregnes individuelt. Dersom du ser en hest som avviker fra det normale eller ønskelige i vekt, utvikling eller adferd så kan du raskt korrigere hestens fôrplan for å rette på problemet.</span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n<p><strong> </strong></p>','',1,616,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2015-01-26 09:53:41',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-06-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,234,'hester, beite, beitesgras, forplan beite','Når vi skal beregne hvor mye hesten spiser på beite regner vi hvor mye tørt materiale den spiser. Beitegras inneholder rundt 80 % vann og 20 % tørt materiale (tørrstoff). På middels gode beiter kan vi regne at hestene spiser en grasmengde tilsvarende 2 kg tørrstoff per 100 kg kroppsvekt (2 % av kroppsvekt). Det vil si at en hest på 500 kg vil spise rundt 10 kg tørrstoff på ett døgn. Dette tilsvarer 50-60 kg gras. På gode beiter kan hesten spise mer enn dette, gjerne opp mot 3 kg tørrstoff per 100 kg kroppsvekt (3 % av kroppsvekt) og på dårligere beiter med lite gras vesentlig mindre.',1,3063,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3230,3308,'Juli 2014 - Hestene går på beite','july-201435748','<p>Sommer er beitetid og vi må følge med hvordan hestene har det og hvordan beitets grasmengde og kvalitet er egnet til hestene. Det ideelle er at beitet er av en slik kvalitet at det dekker hestenes næringsbehov. Dårlige beiter vil gi tynne hester, mens for gode beiter vil gi feite hester. Det siste er oftest problemet for mange.<br />Når hestene går på beite vil de kunne beite effektivt rundt 15-17 timer i døgnet. Dette betyr at hestene beiter stort sett hele døgnet avbrutt av kortere eller lengre pauser. I varme perioder har de lengst pauser midt på dagen og beiter mest effektivt om kvelden, natten og i morgentimene.<br /><br /><strong>Hvor mye spiser hesten på beite?</strong><br />Når vi skal beregne hvor mye hesten spiser på beite regner vi hvor mye tørt materiale den spiser. Beitegras inneholder rundt 80 % vann og 20 % tørt materiale (tørrstoff). På middels gode beiter kan vi regne at hestene spiser en grasmengde tilsvarende 2 kg tørrstoff per 100 kg kroppsvekt (2 % av kroppsvekt). Det vil si at en hest på 500 kg vil spise rundt 10 kg tørrstoff på ett døgn. Dette tilsvarer 50-60 kg gras. På gode beiter kan hesten spise mer enn dette, gjerne opp mot 3 kg tørrstoff per 100 kg kroppsvekt (3 % av kroppsvekt) og på dårligere beiter med lite gras vesentlig mindre.<br /><br /><strong>Hvor stor del av næringsbehovet dekkes når hesten går på beite?</strong><br />Dersom vi anslår hvor mye hesten spiser per døgn på beite og regner vanlig næringsinnhold i beitegraset vil vi kunne beregne hvor stor del av næringsbehovet som dekkes når hesten går på beite. Vi finner da at når hesten går på godt beite og spiser 3 kg tørrstoff per 100 kg kroppsvekt vil den ta opp næring tilsvarende 2,5-3 ganger vedlikeholdsbehovet for energi (Fôrenheter) og 5-6 ganger vedlikeholdsbehovet for protein. Dette betyr at hesten på et så godt beite vil legge på seg relativt mye og kunne bli svært feit i løpet av sommeren. For en hest på 500 kg vil dette kunne gi en vektøkning på rundt 35 kg per måned.<br />Et tilsvarende eksempel der hesten går på et beite av middels kvalitet og spiser en grasmengde tilsvarende 2 kg tørrstoff per 100 kg kroppsvekt viser at hesten da vil få dekket 1,5- 2 ganger sitt vedlikeholdsbehov for energi (Fôrenheter) og rundt 4 ganger sitt vedlikeholdsbehov for protein. For en hest på 500 kg vil dette kunne gi en vektøkning på rundt 12-18 kg per måned.<br />Dersom beitet er av en slik kvalitet at hesten bare klarer å spise gras tilsvarende 1,5 kg tørrstoff per 100 kg kroppsvekt vil hesten få dekket 1-1,3 ganger sitt vedlikeholdsbehov for energi (Fôrenheter) og 2,5-3 ganger sitt vedlikeholdsbehov for protein. Hesten vil da ikke legge vesentlig på seg i løpet av sommeren.<br />I disse eksemplene er det regnet at graset på beitene er av god kvalitet. Dersom beitegraset er blitt gammelt og forvokst vil næringsverdien gå ned samtidig som hestene vil spise mindre. I tørre perioder kan beitekvaliteten raskt bli redusert og vi må følge med så hestene ikke blir tynne. Det beste er å ha flere beiter slik at vi unngår for sterk nedbeiting. Dersom vi skifter mellom flere beiter har vi også mulighet til å pusse av gammelt gras slik at det vokser opp nytt friskt gras igjen.<br /><br /><strong>Er beitekvaliteten den rette til din hest?</strong><br />Som vi ser av de eksemplene som er vist vil for gode beiter kunne føre til at hestene blir feite. Dersom du ikke har andre alternative beiter må du begrense tiden hesten går på beite. Voksne hester som går på beite hele sommeren uten annen bruk kan godt gå på mer ekstensive beiter som utmark, skogsbeite eller fjellbeite. Hopper med føll må ha gode beiter da de skal produsere melk og føllet trenger næringsrikt fôr.<br />Pc-Horse har en egen beitemodul. Når du har valgt hest og velger et beitegras som fôr vil du få valget Hesten går på beite. Du velger hvor mange timer hesten går på beite hver dag, samt kvalitet og mengde gras på beitet. Ut fra disse opplysninger beregner programmet hvor mye vi kan anta at hesten vil spise.</p>','',-2,81,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-06-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',2,10,'','',1,806,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3231,3309,'Juli 2014 - Hästarna går på bete','july-201456112','<p>Sommaren är tiden för bete och det är dags att se hur hästarna har det och hur betets gräsmängd och kvalitet passar för hästarna. Det ideala är att betet är av så god kvalitet att det det täcker hästarnas näringsbehov. Dåliga beten ger tunna hästar, medan däremot goda beten kan ge feta hästar. Det senare är faktiskt det vanligaste problemet för många hästägare.</p>\r\n<p>När hästarna går på bete kommer de att beta effektivt mellan 15 - 17 tiommar om dygnet. Det betyder att hästarna betar i stort sett hela dygnet med avbrott för kortare eller längre pauser. Under varma perioder tar de längst pauser mitt på dagen och betar sedan effektivt under kvällen, natten och under morgontimmarna. <br /><br /><img src=\"images-joomla/stories/seasons/bete3.jpg\" alt=\"bete3\" height=\"413\" width=\"550\" /><br /><strong><br />Hur mycket äter hästen på bete?</strong><br />När vi ska beräkna hur mycket hästen äter på bete så räknar vi ut hur mycket torrt material den äter. Betesgräs innehåller ca 80% vatten dvs 20% utgörs av torrt material (torrsubstans). På medelgoda beten kan vi räkna med att hästen äter en gräsmängd som motsvarar 2 kg torrsubstans per 100 kg kroppsvikt (2% av kroppsvikten). Det vill säga att en häst på 500 kg äter runt 10 kg torrsubstans på ett dygn - vilket motsvarar 50 -60 kg gräs. På goda beten kan hästen äta mer än detta, gärna upp emot 3 kg torrsubstans per 100 kg kroppsvikt ( 3% av kroppsvikten) men på sämre beten med liten gräsmängd väsentligt mindre.<br /><br /><strong>Hur stor del av hästens näringsbehov täcks då den går på bete?</strong><br />Om du uppskattar hur mycket gräs hästen äter per dygn då den går på bete och räknar vanligt näringsinnehåll i betesgräset så kan du även räkna ut hur stor del av hästens näringsbehov som tillgodoses. När den går på ett bra bete och äter 3 kg torrsubstans per 100 kg kroppsvikt så kommer den att ta upp näring som motsvarar 2,5 - 3 gånger underhållsbehovet för energi (MJ) och 5 - 6 gånger underhållsbehovet av protein. Det medför att hästar på ett bra bete kommer att lägga på sig relativt mycket och därför kan bli ganska feta mot slutet av sommaren. För en häst på 500 kg kan det innebära en viktökning på runt 35 kg per månad.</p>\r\n<p>Om vi tar ett motsvarande exempel då hästen går på ett bete av medelkvalitet och äter en gräsmängd motsvarande 2 kg torrsubstans per 100 kg kropssvikt så kommer hästen att få 1,5 - 2 gånger sitt underhållsbehov av energi (MJ) och runt 4 gånger sitt underhållsbehov av protein tillgodosett. För en häst på 500 kg kan det leda till en viktökning på runt 12 - 18 kg per månad.</p>\r\n<p>Emellertid, om betets kvalitet är sådan att hästen endast klarar av att äta gräs motsvarande 1,5 kg torrsubstans per 100 kg kroppsvikt så får den täckt 1 - 1,3 gånger sitt underhållsbehov av energi (MJ) och 2,5 - 3 gånger av motsvarande behov av protein. I dessa fall kommer hästen inte att lägga på sig hulll under sommaren.</p>\r\n<p>I ovanstående exempel är betesgräset av god kvalitet. Om det blivit gammalt och förvuxet sjunker näringsvärdet samtidigt som hästen kommer att äta mindre. Under torra perioder kan beteskvaliteten sjunka snabbt och man måste kontrollera så att hästarna inte tunnar ur. Det bästa är att ha tillgång till flera beten för att undvika alltför stor nerbetning. Om du skiftar mellan flera olika beten ges tillfälle att putsa betet så att gammalt gräs kan ersättas av nytt och friskt.<br /><br /><strong>Är beteskvaliteten den rätta för din häst?</strong><br />Som framgår av visade exempel så kan alltför goda beten leda till att hästarna blir för feta. Om du inte har tillgång till alternativa beten (med lite mindre god beteskvalitet eller riklighet) så kanske du måste begränsa tiden hästen går på bete. Vuxna hästar som går på bete hela sommaren utan annat arbete kan gott gå på lite mer sparsmakade beten som utmarker, skogsbeten eller fjällbeten.</p>\r\n<p>Ston med föl, emellertid, kräver goda beten så att de kan producera mjölk. Och fölet behöver näringsrikt foder.</p>\r\n<p><br /><img src=\"images-joomla/stories/46-images/46-grazingwindow.png\" alt=\"46-grazingwindow\" /></p>\r\n<p>PC-Horse har en särskild betesfunktion. När Du definierat hästen och dess egenskaper och väljer betesgräs i foderlistan så kan du klicka på en särskild knapp \"Hästen går på bete\". Du behöver då bara fylla i hur många timmar om dygnet hästen går på bete och ange hur mycket gräs det verkar finnas på betet. Programmet räknar ut resten - dvs hur mycket hästen antas äta av betet.</p>\r\n<p>Utifrån varje hästs individuella behov visar programmet om den för för mycket näring eller om det krävs stödfodring.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hur har Du nytta av PC-Horse i samband med detta?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse är ett av världens mest kvalificerade hjälpmedel för utfodring av hästar. Du kan följa och hålla ordning på alla sorters hästar (ras, kön, vikt, hull, ålder, träningsintensitet, utegång, mm) och utfodra dem med färdig-att-använda-analyser på marknadens ledande foder samt kombinera dessa med dina egna foderanalyser (eurofins analyser kan läsas in direkt).</p>\r\n<p>Behoven för varje häst beräknas individuellt och när du ser en individ som avviker från det önskvärt normala i vikt eller beteende så kan du snabbt korrigera den hästens foderstat för att inte hamna i problem.</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n<p><strong> </strong></p>','',1,616,'2014-03-18 09:29:06',62,'','2015-01-26 09:21:08',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-06-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',4,154,'foderplan, bete, betestid, hästar på bete, häst på bete, stödfodring','Hur mycket äter hästen på bete?\r\nNär vi ska beräkna hur mycket hästen äter på bete så räknar vi ut hur mycket torrt material den äter. Betesgräs innehåller ca 80% vatten dvs 20% utgörs av torrt materia (torrsubstans). På medelgoda beten kan vi räkna med att hästen äter en gräsmängd som motsvarar 2 kg torrsubstans per 100 kg kroppsvikt (2% av kroppsvikten). Det vill säga att en häst på 500 kg äter runt 10 kg torrsubstans på ett dygn - vilket motsvarar 50 -60 kg gräs. På goda beten kan hästen äta mer än detta, gärna upp emot 3 kg torrsubstans per 100 kg kroppsvikt ( 3% av kroppsvikten) menm på sämre beten med liten gräsmängd väsentligt mindre.',1,3658,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3232,3310,'Nytt och intressant från Felleskjøpet','2014-07-02-08-51-5211767','<p>Just nu gør Felleskjøpet en kampanj.</p>','',1,6,'2014-07-02 08:50:34',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-07-02 08:50:34','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,3,'','',1,208,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3234,3312,'Kampanje: Grovfôranalyser fra Eurofins','kampanje-grovforanalyser-fra-eurofins','<table border=\"0\" cellspacing=\"20\" cellpadding=\"10\" align=\"left\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>Felleskjøpet, Eurofins og PC-Horse samarbeider i Norge om en kampanje som skal skaffe bedre informasjon om næringsinnholdet i grovfôret fra sesongene 2015 og 2016, og bedre bruk av fôranalysene når du skal sette opp fôrplaner til dine hester. I <a href=\"http://www.felleskjopet.no/landbruk/for/for-til-hest/Sider/default.aspx\">Felleskjøpets</a> butikker og i nettbutikken kjøper du prøveposen som brukes til å pakke og sende fôrprøvene.<br />&nbsp;</td>\r\n<td>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/47-images/Champion.Grovforanalyse.jpg\" alt=\"Champion.Grovforanalyse\" width=\"150\" height=\"150\" style=\"display: block;\" /></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n','\r\n<p><a href=\"http://www.eurofins.no/vare-tjenester/landbruk/grovfor-til-hest.aspx\">Eurofins</a> analyserer fôrprøvene, og sender deg resultatene på epost.</p>\r\n<p>Du får en gratis lisens til PC-Horse for en måned etter at du har mottatt analyseresultatet. Last ned PC-Horse, les inn fôranalysen direkte fra datafilen (xml-filen) du mottok fra Eurofins, og lag fôrplaner til dine hester basert på ditt eget grovfôr!</p>\r\n<p>Enklere kan du ikke jobbe når du skal sikrer dine hester en optimal ernæring basert på ditt eget grovfôr.</p>\r\n<p>PC-Horse inviterer også alle grovfôrprodusenter som har analyserte fôrpartier til å ta kontakt med oss. Vi kan nå legger fôranalysene opp i PC-Horse programmet slik at alle grovfôrkjøpere som bruker PC-Horse programmet kan benytte analysene direkte i sine fôrplaner. Du finner mer om dette lengre ned på denne hjemmesiden.</p>',1,6,'2014-07-02 08:50:34',62,'','2016-12-07 13:52:53',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-07-02 08:50:34','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"info_block_show_title\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',28,1,'rasjonforplanerforplan hestforplan unghestforplan sportshestforplan drektig hoppeforplan lakterende hoppeforplan føllberegn forplanforplanberegningforplanberegningerforberegningforplanprogramlage forplanlage+forplan+hestgratis+forplanforplan+hestLage+forplanberegne+forplan+hestforplan+hestregne+ut+forplanregne+forplanforplan+unghestforplan+ sportshestforplan+ føllforplan+drektig+hoppeforplan+føllhoppe','Felleskjøpet, Eurofins og PC-Horse samarbeider i Norge om en kampanje som skal skaffe bedre informasjon om næringsinnholdet i grovfôret fra 2014, og bedre bruk av fôranalysene når du skal sette opp fôrplaner til dine hester. I Felleskjøpets butikker og i nettbutikken kjøper du prøveposen som brukes til å pakke og sende fôrprøvene.',1,5118,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3235,3313,'Nytt och intressant från Felleskjøpet','2014-07-02-08-51-5211080','<p>Just nu gør Felleskjøpet en kampanj.</p>','',-2,6,'2014-07-02 08:50:34',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-07-02 08:50:34','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,1,'','',1,30,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3236,3314,'Har Du provat att läsa in Din Eurofins-analys?','2014-07-02-08-51-529558','<p>Några få av Eurofins analyser i XML-format har haft en liten felkodning. Det gjorde att de inte kunde läsas in direkt i PC-Horse.</p>\r\n<p>Ta kontakt med Eurofins om det har hänt Dig så får du en ny fil. Maila till: <span style=\"color: #0000ff;\" color=\"#0000FF\"><span face=\"Lucida Grande\"><span style=\"text-decoration: underline;\"><a href=\"&lt;a href=\" mailto:infolantbruk=\"\" eurofins=\"\" se=\"\">InfoLantbruk@eurofins.se</a></span></span></span></p>','',-2,6,'2014-07-02 08:50:34',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-07-02 08:50:34','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',12,1,'','',1,31,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3238,3316,'Priser i lokal valuta  (Organisationer)','localprice-org39923','<table style=\"height: 260px; border-width: 1px; border-color: #ffffff; width: 100%;\" border=\"1\" cellpadding=\"5\" cellspacing=\"5\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\"><th style=\"text-align: left; background-color: #000000; width: 140px;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Version</span></strong></th><th style=\"text-align: left; background-color: #000000;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Månader</span></strong></th><th style=\"text-align: left; background-color: #000000;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Nyköp och förlängning (huvudlicens)<br /></span></strong></th><th style=\"text-align: left; background-color: #000000;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Per användare i organisationen<br /></span></strong></th></tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"background-color: #ffffff; text-align: left;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/consultant46.jpg\" alt=\"consultant46\" width=\"140\" height=\"51\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\"> 3600 (2880)<br /></span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">330 (264)<br /></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/education46.jpg\" alt=\"education46\" width=\"140\" height=\"51\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><span></span><span style=\"color: #ffffff;\"><strong><span style=\"font-size: 10pt;\">12</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">4400 (3520)</span></strong></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><strong><span style=\"color: #ffffff; font-size: 10pt;\">Elev- och fria lärarlicenser ingår*</span><span style=\"color: #ffffff;\"></span></strong><span style=\"font-size: 10pt; color: #ffffff;\"><strong><span></span></strong></span></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>SEK <span class=\"style2\">(from 2014-01-01) </span><span class=\"h1\"><strong> Alla priser inkl moms </strong>(inom parentes exkl moms).<br /></span><em><span class=\"style2\">Rätt till prisändringar förbehålles</span></em><em>.</em></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Företagsköp (Organisationer)</strong></p>\r\n<p>Som speciell service till företag med många användare har vi en speciell licenskategori - \"Organisations\" som möjliggör en central hantering av företagets samtliga PC-Horse licenser. Denna service är främst avsedd för de foderfirmor som medverkar i programmets foderlistor och som har många foderrådgivare och för universitet och naturbruksgymnasier som har många lärare och elever.<br /><br />Årsavgiften faktureras samtidigt som organisationens licenser aktiveras. Uppdateringar eller tillägg av nya användare sker centralt. Du kan begära mer information eller anmäla ändringar eller tillägg genom att maila oss <span style=\"font-size: 10pt;\"><a href=\"mailto:js@pc-horse.com?subject=Tillägg%20eller%20ändring%20av%20vår%20användarlicens%20i%20&quot;PC-Horse%20Organisations&quot;\">här.</a></span> För varje användare behöver vi följande uppgifter: Namn, mailadress, mobiltelefon (inkl landskod).</p>\r\n<p>OBS! Organisationslicenser kan ej konverteras till privatlicenser eller går ej att förlänga \"nedåt\", dvs till lägre version än den Du har. I dessa fall måste användaren beställa en ny licens via vårt <a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=329:localprice-web&amp;catid=2:priser&amp;Itemid=340\">webköp</a></p>\r\n<p>** Skolor erhåller personliga lärarlicenser samt kopieringsrätt för obegränsat antal elevdatorer till ett fast pris.</p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Deltagande i de nationella foderlistorna (Fodertillverkare, foderimportörer och grovfoderproducenter)</strong></span></p>\r\n<p>Ledande fodertillverkare i Sverige, de Skandinaviska länderna, England, Irland, Frankrike, Holland och Tyskland medverkar under sina respektive varumärken i de nationella foderlistorna med kompletta och garanterade analysvärden. Produkterna läggs in under kategorierna Grovfoder, Kraftfoder och Tillskottsfoder (mineral eller vitamintillskott). Om ditt företag önskar delta med sina produkter är Du välkommen att <a href=\"mailto:js@pc-horse.com?subject=Att%20vara%20garantifoderleverantör%20i%20PC-Horse\">kontakta oss för mer information.</a></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><em><span class=\"style2\"><br /></span></em><em></em></p>','',-2,2,'2008-10-29 11:05:58',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-10-29 11:05:58','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',7,1,'','',1,202,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3239,3317,'Priser i Sverige (Organisationer)','price-org-swe','<table border=\"1\" style=\"height: 260px; border-width: 1px; border-color: #ffffff; width: 100%;\" cellspacing=\"5\" cellpadding=\"5\">\r\n<tbody style=\"text-align: left;\">\r\n<tr style=\"text-align: left;\"><th style=\"text-align: left; background-color: #000000; width: 140px;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Version</span></strong></th><th style=\"text-align: left; background-color: #000000;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Månader</span></strong></th><th style=\"text-align: left; background-color: #000000;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Nyköp och förlängning (huvudlicens)<br /></span></strong></th><th style=\"text-align: left; background-color: #000000;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Per användare i organisationen<br /></span></strong></th></tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"background-color: #ffffff; text-align: left;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/consultant46.jpg\" alt=\"consultant46\" width=\"140\" height=\"51\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 14pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">12</span> </strong> </span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 14pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\"> 2 880<br /></span> </strong> </span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #cc6600;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\"><span style=\"font-size: 14pt;\">264</span><br /> </span> </strong> </span></td>\r\n</tr>\r\n<tr style=\"text-align: left;\">\r\n<td style=\"text-align: left;\"><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/education46.jpg\" alt=\"education46\" width=\"140\" height=\"51\" /></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><span style=\"font-size: 14pt;\"><span style=\"color: #ffffff;\"><strong>12</strong></span></span></td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\">\r\n<p><span style=\"font-size: 14pt;\"><strong><span style=\"color: #ffffff;\">3 520</span> </strong> </span></p>\r\n<p><strong><span style=\"color: #ffffff;\">Läsårslicens 20/8 till 19/8</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"text-align: center; background-color: #c207f7;\"><strong><span style=\"color: #ffffff; font-size: 10pt;\">Elev- och fria lärarlicenser ingår</span><span style=\"color: #ffffff;\"></span></strong><span style=\"font-size: 10pt; color: #ffffff;\"> <br /></span></td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>SEK <span class=\"style2\">(from 2015-01-01) </span><span class=\"h1\"> Alla priser <strong>exklusive</strong> moms.<br /></span><em><span class=\"style2\">Rätt till prisändringar förbehålles</span></em><em>.</em></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Företagsköp (Organisationer)</strong></p>\r\n<p>Som speciell service till företag med många användare har vi en speciell licenskategori - \"Organisations\" som möjliggör en central hantering av företagets samtliga PC-Horse licenser. Denna service är främst avsedd för de foderfirmor som medverkar i programmets foderlistor och som har många foderrådgivare och för universitet och naturbruksgymnasier som har många lärare och elever.<br /><br />Årsavgiften faktureras samtidigt som organisationens licenser aktiveras. Uppdateringar eller tillägg av nya användare sker centralt. Du kan begära mer information eller anmäla ändringar eller tillägg genom att <span style=\"color: #ff0000;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=1117&amp;Itemid=2891&amp;lang=sv\"><span style=\"color: #ff0000;\">maila</span></a></span> oss här. För varje användare behöver vi följande uppgifter: Namn, mailadress, mobiltelefon (inkl landskod).</p>\r\n<p>OBS! Organisationslicenser kan ej konverteras till privatlicenser eller går ej att förlänga \"nedåt\", dvs till lägre version än den Du har. I dessa fall måste användaren beställa en ny licens via vårt <span style=\"color: #ff0000;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=2405:priser-i-sverige64016&amp;catid=2:actual-prices&amp;lang=sv-SE&amp;Itemid=2708\"><span style=\"color: #ff0000;\">webköp</span></a></span></p>\r\n<p><strong>Skolor</strong></p>\r\n<p>Skolor erhåller personliga lärarlicenser samt en speciallicens för skolans egna elevdatorer. För elever som använder sina privata windowsdatorer i skolarbetet finns en särskild elevlicens som gäller under läsåret och som efter terminsavslutningen kan konverteras till en individuell licens där den fd eleven kan förlänga/konvertera sin licens till halva nypriset.</p>\r\n<p>Licenstiden för läsåret i Sverige har vi definierat med start den 20/8 år 1 och licenstiden avslutas den 19/8 år 2. För skolor som har aktiva licenser ger detta lärarna möjlighet att i god tid att planera lektionsarbete med PC-Horse inför det kommande läsåret.</p>\r\n<p>Nya skolor som ansluter under pågående läsår betalar 300 kr per resterande månad av det pågående läsåret, definierat enligt ovan.</p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Deltagande i de nationella foderlistorna (Fodertillverkare, foderimportörer och grovfoderproducenter)</strong></span></p>\r\n<p>Ledande fodertillverkare i Sverige, de Skandinaviska länderna, England, Irland, Frankrike, Holland och Tyskland medverkar under sina respektive varumärken i de nationella foderlistorna med kompletta och garanterade analysvärden. Produkterna läggs in under kategorierna Grovfoder, Kraftfoder och Tillskottsfoder (mineral eller vitamintillskott). Om ditt företag önskar delta med sina produkter är Du välkommen att <span style=\"color: #ff0000;\"><a href=\"index.php?option=com_content&amp;view=article&amp;id=1117&amp;Itemid=2891&amp;lang=sv\"><span style=\"color: #ff0000;\">kontakta</span></a></span> oss för mer information. Läs om deltagande i<span style=\"color: #ff0000;\"> <a href=\"http://download.pc-horse.com/documents/46pch-feedcenter.pdf\" target=\"_blank\"><span style=\"color: #ff0000;\">PC-Horses foderlistor </span></a></span>och Feed database här.</p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><em><span class=\"style2\"></span></em></p>','',1,2,'2008-10-29 11:05:58',62,'','2016-11-10 17:10:10',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2008-10-29 11:05:58','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"info_block_show_title\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',23,2,'pc-horse priser, pc-horse prislista, foderstats program pris','Som speciell service till de foderfirmor som medverkar i programmets foderlistor och som har många rådgivande användare samt för universitet och naturbruksgymnasier som har många lärare och elever har vi en speciell licenskategori - \"Organisations\".\r\nEnligt avtal faktureras dessa licenser samtidigt som alla organisationens licenser levereras. Uppdateringar eller tillägg av nya användare sker centralt. Du kan begära mer information eller anmäla ändringar eller tillägg genom att maila oss här. För varje användare behöver vi följande uppgifter: Namn, mailadress, mobiltelefon (inkl landskod).',1,6977,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3240,3318,'Augusti 2014 - Hesten har brug for salt !','aug201437622','<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/06splash.jpg\" alt=\"06splash\" width=\"177\" height=\"133\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" alt=\"saltsten\" width=\"200\" height=\"133\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/sunhorse.jpg\" alt=\"sunhorse\" width=\"200\" height=\"133\" /></p>\r\n<p>Vi er kommet til juni og det er sommer. Dette betyder også at hestene nu har et større behov for salt på grund af varmen. Saltbehovet øges særlig meget for heste som trænes og følgelig sveder meget. Vandet i hestens krop, som udgør 60-70% af kropsvægten, indeholder cirka 10 gram opløst salt per liter. Salt er helt nødvendigt for at hestens stofskifte kan fungerer. <br /> Når saltene er opløst i blod og cellevæske kaldes de ioner eller elektrolytter. Disse bidrager til at regulere vandindtaget og væskebalancen. For lidt væske i kroppen førerhurtigt til nedsat præstation<br /> De vigtigste elektrolytter i kroppen er natrium (Na), kalium (K) og klor (Cl). Disse salte må tilføres gennem foderet. I tillæg til de salte (eller mineraler) som findes naturlig i plantemateriale, må vi i mange situationer tilføre ekstra. Dette gør vi gennem kraftfoder, mineralblandinger og ekstra salttilskud. Almindelig kogsalt har kemisk tegn NaCl og består altså af natrium og klor. Det vil sige at når vi giver hesten nok salt har vi dækket behovet for to af de 3 viktigste elektrolytter. </p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig1.jpg\" alt=\"juni-fig1\" width=\"504\" height=\"300\" /></p>\r\n<p>Figuren viser med blå søjler behovet for natrium i gram pr dag, og med røde søjler hvor meget salt vi må give for at dække dette behov ved forskellig træningsintensitet. Daglig saltmengde skal øges fra ca 30 gram når hesten ikke er i træning, til mere end 120 gram ved intensiv træning. Beregningene gælder for sommerhalvåret og for en hest på 500 kg. I vinterhalvåret vil behovene almindeligvis være lavere.<br /> Hvad så med Kalium?  Kalium får vi ikke tilført ved at give salt. Det er imidlertid rigelig med kalium i græs og i grovfoder som hø og wrap. Normalt kaliumindhold i græs, hø og wrap vil være mellem 20 og 30 gram per kg tørstof.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig2.jpg\" alt=\"juni-fig2\" width=\"504\" height=\"300\" /></p>\r\n<p>Figuren viser at behovet for kalium øger fra ca 25 gram per dag når hesten ikke trænes, til ca 50 gram pr dag ved intens trening. Hvis hesten får nok grovfoder (Brug PC-Horse til at tjekke dette) overstiger indtaget af kalium behovet med god margin. Det er derfor bare i helt spesielle tilfælde behov for at give ekstra kalium, f.eks under hårde distanceridt.<br /> <br /> Den praktiske konklusion er derfor at vi må tilsætte salt i foderrationer til heste, og at mængderne stiger relativt meget når træningsintensiteten øger, specielt i sommerhalvåret. <br /> <br /> Til heste i træning er det <strong>ikke tilstrækkelig</strong> at hænge en saltsten op i boksen. De alle fleste heste vil ikke optage nok fra saltstenen. Det bedste er at give løst salt direkte i krybben, gerne sammen med kraftfoderet. Til avlshopper og ungheste som går på græs vil det være tilstrækkeligt at sørge for at de alltid har tilgang til en saltsten.<br /> <br /> For at kontrollere at dine heste  får nok elektrolytter (salt) kan du bruge PC-Horse programmet. Når du har lagt  hesten ind i programmet og valgt foder til rationen skal du huske at medtage salt. Alle foderemner vil bidrage med både Na og Cl. Vent derfor med at bestemme hvor meget salt hesten skal have tilført ekstra , før du har bestemt mængden af salt i foderrationen. Klikk på mængdefeltet for salt, således at denne bliver blå, og klik derefter på \"pil op\" i feltet ovenover. Forøg mængden af salt i rationen til feltet for natrium i stolpediagrammet bliver grønt (se figur). Så er der balance mellem saltbehov og salttilførsel.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig3.jpg\" alt=\"juni-fig3\" width=\"550\" height=\"298\" /></p>\r\n<p>PC-Horse har en egen græsmodul. Når du har valgt hest og vælger et afgræsningsgræs som foder vil du få valget Hesten går på græs. Man vælger da hvor mange timer hesten går på græs hver dag, samt kvalitet og mængde på grasset. Ud fra disse oplysninger beregner programmet hvor meget vi kan antage at hesten vil æde.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hvordan har Du gavn af PC-Horse i forbindelse med dette?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse er et af verdens mest kvalificerede hjælpemidler til fodringplanlægning for heste. Du kan følge og holde orden på hestene (race, køn, vægt, huld, alder, træningsintensitet, udegang, mm) og fodre dem med færdig foder –fra foderfirmaer samt kombinere disse med dine egne foderanalyser (eurofins analyser kan lægges ind direkte, dog ikke i DK endnu).</p>\r\n<p>Behovet for hver hest beregnes individuelt og hvis du har en hest som afviger fra det normale i vægt eller aktivitet så kan du hurtigt korrigere denne hests foderplan for at få fodringen til at passe.</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2015-01-26 10:18:14',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-07-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',6,233,'hester og salt','Vi er kommet til juni og det er sommer. Dette betyder også at hestene nu har et større behov for salt på grund af varmen. Saltbehovet øges særlig meget for heste som trænes og følgelig sveder meget. Vandet i hestens krop, som udgør 60-70% af kropsvægten, indeholder cirka 10 gram opløst salt per liter. Salt er helt nødvendigt for at hestens stofskifte kan fungerer.\r\nNår saltene er opløst i blod og cellevæske kaldes de ioner eller elektrolytter. Disse bidrager til at regulere vandindtaget og væskebalancen. For lidt væske i kroppen førerhurtigt til nedsat præstation\r\nDe vigtigste elektrolytter i kroppen er natrium (Na), kalium (K) og klor (Cl). Disse salte må tilføres gennem foderet. I tillæg til de salte (eller mineraler) som findes naturlig i plantemateriale, må vi i mange situationer tilføre ekstra. Dette gør vi gennem kraftfoder, mineralblandinger og ekstra salttilskud. Almindelig kogsalt har kemisk tegn NaCl og består altså af natrium og klor. Det vil sige at når vi giver hesten nok salt har vi dækket behovet for to af de 3 viktigste elektrolytter.',1,3124,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3242,3320,'August 2014 - Horses needs salt!','aug201480389','<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em>The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences institution. Dr. Dag Austbø and Dr. Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the continued development of PC-Horse and to secure that our calculations are based on established scientific data.</em></span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><em><img alt=\"sunhorse\" src=\"images-joomla/stories/seasons/sunhorse.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" /></em></p>\r\n<p><em>We have come to August, and it is summer. This means that your horses need more salt because of the heat, particularly when exercised heavily. A reduction in the fluid volume of the body quickly impairs the performance of horses.</em></p>\r\n<p>The water in the body, which constitutes 60-70% of body weight, has about 10 grams of dissolved salts (minerals) per liter. The salts contribute in an essential way to the functional properties of the body fluids. When salts are dissolved in blood plasma and cell fluid we refer to them as ions or electrolytes. Water intake and fluid balance is regulated both by the water and the electrolytes. The main electrolytes in the body are sodium (Na), potassium (K) and chlorine (Cl). The horse gets its minerals through the feed. In addition to the minerals that occur naturally in plant material, we must in many situations supplement the diet to obtain mineral balance. Concentrates, mineral mixtures and additional salt supplements are used. Common cooking salt has the chemical formula NaCl, and thus consists of sodium and chlorine. When we give a horse the required amount of salt in the ration, we have covered two of the three major electrolytes.</p>\r\n<p><img alt=\"Na-Req\" src=\"images-joomla/stories/seasons/Na-Req.png\" height=\"447\" width=\"556\" /></p>\r\n<p>The graph shows the requirement for sodium in grams per day (blue bars). Red bars show how much salt (sodium chloride) we need to provide to meet this requirement at different exercise intensities. Daily salt intake must be increased from about 30 grams in a maintenance situation, to more than 120 grams when the horse is exercised intensively. Calculations apply to the summer season, and a body mass of 500 kg. During the winter, requirements will usually be lower, due to lower losses of sodium and chloride through sweat.<br /> <br /> What about potassium? We are not supplying potassium by giving salt in the diet. However, there is plenty of potassium in forage, silage and hay. Normally, the potassium content in roughages will be 20 - 30 grams per kg of dry matter.</p>\r\n<p><img alt=\"K-Req\" src=\"images-joomla/stories/seasons/K-Req.jpg\" height=\"358\" width=\"510\" /></p>\r\n<p>The graph shows an increasing potassium requirement from about 25 grams per day during maintenance conditions, to 50 grams during intensive training. When you allow your horses a sufficient roughage intake (PC-Horse will guide you), potassium requirements will be met by a good margin. It is therefore only in exceptional cases that you need to provide extra potassium, one example may be during endurance rides.<br /> <br /> The practical conclusion is that we need to add salt to the ration, in considerable amounts in periods with heavy exercise, especially in summer.<br /> <br /> For horses in training, a salt lick in the stable box is usually not adequate. Most horses will not consume enough salt in this situation. It is better to provide salt (granulated or ordinary kitchen salt) directly in the feed trough, preferably together with concentrate. For broodmares and young horses on pasture, sodium intake will be adequate provided they always have access to salt licks.<br /> <br /> To make sure that your horses are getting enough sodium (salt) you can use the PC-Horse program. Once you have defined your horse, remember to select salt together with the other feeds. All feeds contribute Na and Cl to the final diet. Therefore, it is best to add salt at the end, when you have chosen amounts of the other feeds. Select the \"Salt\" line (blue when active), and click the \"Up Arrow\" to increase the amount of salt in the ration until the sodium bar turns green (see screenshot). Congratulations: You have balanced salt requirement and salt supply!</p>\r\n<p><img alt=\"Sodium_Help\" src=\"images-joomla/stories/seasons/Sodium_Help.png\" height=\"294\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>&nbsp;PC-Horse has a dedicated module for pasture nutrition. After selecting the horse and then a pasture grass as feed you will be given the option to click on: Horse on pasture. Here you enter how many hours the horse will graze every day, as well as the quality and quantity of the available pasture grass. From this data the program calculates how much you can assume that the horse will eat and how well its nutritional needs will be met.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>What does this mean in practice?</strong><br />Daily intake of roughage varies based on feed quality, production classes, individual appetite and each individual\'s place in the herd hierarchy. This means that we must observe horses in a herd closely and make corrections to the feed offered each individual at night-time or early morning to avoid some individuals growing too fat or too thin.</p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/manual/demos\"><strong><strong>Watch a video on using PC-Horse</strong></strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/news/new-feedlist\"><strong>See what feeds are included in the program´s ready-to-go feed list</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/articles/topic-of-the-month/other-topics\"><strong>Previous month articles can be found here</strong></a></p>\r\n<p><em><strong>Give us topic suggestions for future monthly articles</strong></em></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p>&nbsp; <span class=\"article_separator\"><br /></span></p>','',1,616,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2016-03-16 14:54:10',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-07-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,156,'horses and salt','We have come to August, and it is summer. This means that your horses need more salt because of the heat, particularly when exercised heavily. A reduction in the fluid volume of the body quickly impairs the performance of horses.\r\n\r\nThe water in the body, which constitutes 60-70% of body weight, has about 10 grams of dissolved salts (minerals) per liter. The salts contribute in an essential way to the functional properties of the body fluids. When salts are dissolved in blood plasma and cell fluid we refer to them as ions or electrolytes. Water intake and fluid balance is regulated both by the water and the electrolytes. The main electrolytes in the body are sodium (Na), potassium (K) and chlorine (Cl). The horse gets its minerals through the feed. In addition to the minerals that occur naturally in plant material, we must in many situations supplement the diet to obtain mineral balance. Concentrates, mineral mixtures and additional salt supplements are used. Common cooking salt has the chemical formula NaCl, and thus consists of sodium and chlorine. When we give a horse the required amount of salt in the ration, we have covered two of the three major electrolytes.',1,2510,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3243,3321,'Augusti 2014 - Hestene trenger mer salt på grunn av varmen','aug201415744','<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/06splash.jpg\" alt=\"06splash\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" alt=\"saltsten\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/sunhorse.jpg\" alt=\"sunhorse\" height=\"133\" width=\"200\" /> </p>\r\n<p><em>Programmets månadsbild - Norske Superhoppen Funny Legend med føl</em> <em>på beite</em></p>\r\n<p>Vi er kommet til augusti og det er sommer. Dette betyr også at hestene nå trenger mer salt på grunn av varmen. Saltbehovet øker særlig mye for hester som trenes og svetter mye.</p>\r\n<p>Vannet i kroppen, som utgjør 60-70% av kroppsvekten, har cirka 10 gram oppløste salter per liter. Rent vann fungerer ikke, saltene gir helt nødvendige bidrag til kroppsvæskene funksjoner.  <br /> Når saltene er oppløst i blod og cellevæske kalles de ioner eller elektrolytter. Disse bidrar til å regulere vanninntaket og væskebalansen. For lite væske i kroppen fører raskt til nedsatt prestasjon. <br /> De viktigste elektrolyttene i kroppen er natrium (Na), kalium (K) og klor (Cl). Saltene må tilføres gjennom fôret. I tillegg til saltene (eller mineralene) som finnes naturlig i plantemateriale, må vi i mange situasjoner tilføre ekstra. Dette gjør vi gjennom kraftfôr, mineralblandinger og ekstra salttilskudd. Vanlig koksalt har kjemisk tegn NaCl og består altså av natrium og klor. Det vil si at dersom vi gir hesten nok salt har vi dekket opp to av de 3 viktigste elektrolyttene.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig1.jpg\" alt=\"juni-fig1\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\n<p>Figuren viser med blå stolper behovet for natrium i gram pr dag, og med røde stolper hvor mye salt vi må gi for å dekke dette behovet ved ulik treningsintensitet. Daglig saltmengde må økes fra ca 30 gram når hesten ikke trenes, til mer enn 120 gram ved intens trening. Beregningene gjelder for sommerhalvåret og en hest på 500 kg. I vinterhalvåret vil behovene vanligvis være lavere.<br />Hva så med Kalium?  Kalium får vi ikke tilført ved å gi salt. Det er imidlertid rikelig med kalium i grovfôr som gras, ensilasje og høy. Normalt kaliuminnhold i gras, ensilasje og høy vil være mellom 20 og 30 gram per kg tørrstoff.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig2.jpg\" alt=\"juni-fig2\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\n<p>Figuren viser at behovet for kalium øker fra ca 25 gram per dag når hesten ikke trenes, til vel 50 gram per dag ved intens trening. Dersom hesten får nok grovfôr (Bruk PC-Horse for å sjekke dette) overstiger inntaket av kalium behovet med god margin. Det er derfor bare i helt spesielle tilfeller behov for å gi ekstra kalium, f.eks under harde distanseritt.<br /> <br /> Den praktiske konklusjonen er derfor at vi må tilsette salt i rasjonene til hester, og at mengdene stiger relativt mye når treningsintensiteten øker, spesielt i sommerhalvåret. <br /> <br /> Til hester i trening er det <strong>ikke tilstrekkelig</strong> å henge opp en saltstein i boksen. De aller fleste hester vil ikke ete nok av saltsteinen. Det beste er å gi løst salt direkte i krybba, gjerne sammen med kraftfôret. Til avlshopper og unghester som går på beite vil det være tilstrekkelig å sørge for at de alltid har tilgang til saltstein.<br /> <br />For å kontrollere at hestene dine får nok elektrolytter (salt) kan du bruke PC-Horse programmet. Når du har lagt inn hesten i programmet og velger fôr til rasjonen skal du huske å ta med salt. Alle fôr vil bidra med både Na og Cl. Vent derfor med å bestemme hvor mye salt hesten skal få, til du har bestemt mengden av de andre fôrslagene i rasjonen. Klikk på mengdefeltet for salt, slik at dette blir blått, og klikk deretter på \"pil opp\" i feltet over. Øk mengden salt i rasjonen til feltet for natrium i stolpediagrammet blir grønt (se figur). Du har da balansert saltbehov og salttilførsel.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig3.jpg\" alt=\"juni-fig3\" height=\"298\" width=\"550\" /></p>\r\n<p> Pc-Horse har en egen beitemodul. Når du har valgt hest og velger et beitegras som fôr vil du få valget Hesten går på beite. Du velger hvor mange timer hesten går på beite hver dag, samt kvalitet og mengde gras på beitet. Ut fra disse opplysninger beregner programmet hvor mye vi kan anta at hesten vil spise.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hvor stor nytte av PC-Horse har du i samband med dette?</strong></p>\r\n<p><span>PC-Horse er et av verdens mest kvalifiserte hjelpemiddel for fôring av hester. Du kan følge med og holde orden på alle typer hester (rase, kjønn, vekt, hold, alder, treningsintensitet, utegang, mm) og fôre dem etter ferdig-til-bruk-analyser på markedets ledende hestefôr, samt kombinere disse med dine egne fôranalyser (Eurofins sine analyser kan leses inn i programmet automatisk). Næringsbehovet for hver enkelt hest beregnes individuelt. Dersom du ser en hest som avviker fra det normale eller ønskelige i vekt, utvikling eller adferd så kan du raskt korrigere hestens fôrplan for å rette på problemet.</span></p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>','',1,616,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2015-01-26 09:53:12',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-07-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,175,'hester og salt','Vi er kommet til augusti og det er sommer. Dette betyr også at hestene nå trenger mer salt på grunn av varmen. Saltbehovet øker særlig mye for hester som trenes og svetter mye.\r\n\r\nVannet i kroppen, som utgjør 60-70% av kroppsvekten, har cirka 10 gram oppløste salter per liter. Rent vann fungerer ikke, saltene gir helt nødvendige bidrag til kroppsvæskene funksjoner. \r\nNår saltene er oppløst i blod og cellevæske kalles de ioner eller elektrolytter. Disse bidrar til å regulere vanninntaket og væskebalansen. For lite væske i kroppen fører raskt til nedsatt prestasjon.\r\nDe viktigste elektrolyttene i kroppen er natrium (Na), kalium (K) og klor (Cl). Saltene må tilføres gjennom fôret. I tillegg til saltene (eller mineralene) som finnes naturlig i plantemateriale, må vi i mange situasjoner tilføre ekstra. Dette gjør vi gjennom kraftfôr, mineralblandinger og ekstra salttilskudd. Vanlig koksalt har kjemisk tegn NaCl og består altså av natrium og klor. Det vil si at dersom vi gir hesten nok salt har vi dekket opp to av de 3 viktigste elektrolyttene.\r\n\r\njuni-fig1',1,2359,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3244,3322,'Augusti 2014 - Hästar behöver salt','aug201430334','<p><img alt=\"06splash\" src=\"images-joomla/stories/seasons/06splash.jpg\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img alt=\"saltsten\" src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" height=\"133\" width=\"200\" />&nbsp;<img alt=\"sunhorse\" src=\"images-joomla/stories/seasons/sunhorse.jpg\" height=\"133\" width=\"200\" /> <br /><em>Programmets månadsbild - Norske Superhoppen Funny Legend med føl</em> <em>på beite</em></p>\r\n<p>Vi er kommet til augusti og det er sommer. Dette betyr også at hestene nå trenger mer salt på grunn av varmen. Saltbehovet øker særlig mye for hester som trenes og svetter mye.</p>\r\n<hr id=\"system-readmore\" />\r\n<p>Vannet i kroppen, som utgjør 60-70% av kroppsvekten, har cirka 10 gram oppløste salter per liter. Rent vann fungerer ikke, saltene gir helt nødvendige bidrag til kroppsvæskene funksjoner.&nbsp; <br /> Når saltene er oppløst i blod og cellevæske kalles de ioner eller elektrolytter. Disse bidrar til å regulere vanninntaket og væskebalansen. For lite væske i kroppen fører raskt til nedsatt prestasjon. <br /> De viktigste elektrolyttene i kroppen er natrium (Na), kalium (K) og klor (Cl). Saltene må tilføres gjennom fôret. I tillegg til saltene (eller mineralene) som finnes naturlig i plantemateriale, må vi i mange situasjoner tilføre ekstra. Dette gjør vi gjennom kraftfôr, mineralblandinger og ekstra salttilskudd. Vanlig koksalt har kjemisk tegn NaCl og består altså av natrium og klor. Det vil si at dersom vi gir hesten nok salt har vi dekket opp to av de 3 viktigste elektrolyttene.</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig1\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig1.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\n<p>Figuren viser med blå stolper behovet for natrium i gram pr dag, og med røde stolper hvor mye salt vi må gi for å dekke dette behovet ved ulik treningsintensitet. Daglig saltmengde må økes fra ca 30 gram når hesten ikke trenes, til mer enn 120 gram ved intens trening. Beregningene gjelder for sommerhalvåret og en hest på 500 kg. I vinterhalvåret vil behovene vanligvis være lavere.<br />Hva så med Kalium? &nbsp;Kalium får vi ikke tilført ved å gi salt. Det er imidlertid rikelig med kalium i grovfôr som gras, ensilasje og høy. Normalt kaliuminnhold i gras, ensilasje og høy vil være mellom 20 og 30 gram per kg tørrstoff.</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig2\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig2.jpg\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\n<p>Figuren viser at behovet for kalium øker fra ca 25 gram per dag når hesten ikke trenes, til vel 50 gram per dag ved intens trening. Dersom hesten får nok grovfôr (Bruk PC-Horse for å sjekke dette) overstiger inntaket av kalium behovet med god margin. Det er derfor bare i helt spesielle tilfeller behov for å gi ekstra kalium, f.eks under harde distanseritt.<br /> <br /> Den praktiske konklusjonen er derfor at vi må tilsette salt i rasjonene til hester, og at mengdene stiger relativt mye når treningsintensiteten øker, spesielt i sommerhalvåret. <br /> <br /> Til hester i trening er det <strong>ikke tilstrekkelig</strong> å henge opp en saltstein i boksen. De aller fleste hester vil ikke ete nok av saltsteinen. Det beste er å gi løst salt direkte i krybba, gjerne sammen med kraftfôret. Til avlshopper og unghester som går på beite vil det være tilstrekkelig å sørge for at de alltid har tilgang til saltstein.<br /> <br />For å kontrollere at hestene dine får nok elektrolytter (salt) kan du bruke PC-Horse programmet. Når du har lagt inn hesten i programmet og velger fôr til rasjonen skal du huske å ta med salt. Alle fôr vil bidra med både Na og Cl. Vent derfor med å bestemme hvor mye salt hesten skal få, til du har bestemt mengden av de andre fôrslagene i rasjonen. Klikk på mengdefeltet for salt, slik at dette blir blått, og klikk deretter på \"pil opp\" i feltet over. Øk mengden salt i rasjonen til feltet for natrium i stolpediagrammet blir grønt (se figur). Du har da balansert saltbehov og salttilførsel.</p>\r\n<p><img alt=\"juni-fig3\" src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig3.jpg\" height=\"298\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',-2,81,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-07-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,8,'','',1,594,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3245,3323,'Augusti 2014 - Värme, torka och salt','aug201462881','<hr />\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/06splash.jpg\" alt=\"06splash\" height=\"133\" width=\"177\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/saltsten.png\" alt=\"saltsten\" height=\"133\" width=\"200\" /> <img src=\"images-joomla/stories/seasons/sunhorse.jpg\" alt=\"sunhorse\" height=\"133\" width=\"200\" /></p>\r\n<p>Sommaren har varit och fortsätter vara, rekordvarm och torr, vilket betyder att hästarna nu behöver mer salt på grund av värmen. Saltbehovet ökar i särskild grad hos hästar som tränas och svettas mycket.</p>\r\n<p>Vattnet i kroppen, som utgör 60-70% av kroppsvikten, innehåller cirka 10 gram upplösta salter per liter. Att ge endast rent vatten räcker inte, salter är helt nödvändiga som bidrag till kroppsvätskefunktionerna. <br /> När salter är upplösta i blod och cellvätska kallas de för joner eller elektrolyter. De bidrar till att reglera vattenintaget och vätskebalansen. För lite vätska i kroppen leder snabbt till nedsatt prestationsförmåga.<br /> De viktigaste elektrolyterna i kroppen är natrium (Na), kalium (K) och klor (Cl). Salterna måste tillföras genom fodret. Förutom salter (eller mineraler) som finns naturligt i växtmaterial, måste man i många fall tillföra extra mängder. Detta görs genom kraftfoder, mineralblandningar och extra tillskott av salt. Vanligt koksalt har den kemiska beteckningen NaCl och består således av natrium och klor. Det vill säga att vi genom att tillföra salt täcker upp två av de tre viktigaste elektrolyterna i hästens behov.</p>\r\n<p> </p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig1.jpg\" alt=\"juni-fig1\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\n<p>Figurens blå staplar visar behovet av natrium i gram per dag, och de röda staplarna hur mycket salt som måste ges för att täcka behovet vid olika träningsintensitet.  Daglig saltmängd bör ökas från ca 30 gram när hästen inte tränas, till mer än 120 gram vid intensiv träning. Beräkningarna gäller för sommarhalvåret och en häst på 500 kg. Under vintern är behoven lägre.</p>\r\n<p>Vad gäller för Kalium?  Kalium blir inte tillfört när du ger salt. Det finns emellertid rikligt med kalium i grovfoder som gräs, ensilage och hö som innehåller mellan 20 och 30 gram kalium per kg torrsubstans.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig2.jpg\" alt=\"juni-fig2\" height=\"300\" width=\"504\" /></p>\r\n<p>Figuren visar att behovet för kalium ökar från ca 25 gram per dag när hästen inte tränas upp till drygt 50 gram per dag vid intensiv träning. Om hästen får tillräckligt med grovfoder (använd PC-Horse för att kontrollera detta) överstiger intaget av kalium behovet med god marginal. Det är därför bara i mycket speciella fall som det uppstår behov av extra kalium - t.ex under hård distansritt. <br /> <br /> Den praktiska slutsatsen blir därför att vi bör tillsätta salt i dagsransonen till hästar, och att mängderna stiger relativt mycket när träningsintensiteten ökar, speciellt under sommarhalvåret.  <br /> <br /> Till hästar i träning är <strong>det inte tillräckligt</strong> att hänga upp en saltsten i boxen. De allra flesta hästar kommer inte att äta nog av saltstenen. Det bästa är att ge löst salt direkt i krubban, gärna tillsammans med kraftfodret. Till avelston och unghästar som går på bete räcker det med att sörja för att de alltid har tillgång till saltsten.</p>\r\n<p>För att kontrollera att dina hästar får nog med elektrolyter (salt) kan du använda foderstatsprogrammet PC-Horse. När du har lagt in hästen i programmet och väljer foder till dagsgivan ska du bara lägga till salt. Alla övriga foder bidrar med Na och CI. Vänta därför med att bestämma saltmängden tills du bestämt övriga fodermängder. Klicka därefter på saltmängden och reglera mängden med pilarna tills staplen för Natrium blir grön. Då har du perfekt balans mellan saltbehov och salttillförsel.</p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/juni-fig3.jpg\" alt=\"juni-fig3\" height=\"298\" width=\"550\" /></p>\r\n<p> PC-Horse har en särskild betesfunktion. När Du definierat hästen och dess egenskaper och väljer betesgräs i foderlistan så kan du klicka på en särskild knapp \"Hästen går på bete\". Du behöver då bara fylla i hur många timmar om dygnet hästen går på bete och ange hur mycket gräs det verkar finnas på betet. Programmet räknar ut resten - dvs hur mycket hästen antas äta av betet.</p>\r\n<p>Utifrån varje hästs individuella behov visar programmet om den för för mycket näring eller om det krävs stödfodring.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hur har Du nytta av PC-Horse i samband med detta?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse är ett av världens mest kvalificerade hjälpmedel för utfodring av hästar. Du kan följa och hålla ordning på alla sorters hästar (ras, kön, vikt, hull, ålder, träningsintensitet, utegång, mm) och utfodra dem med färdig-att-använda-analyser på marknadens ledande foder samt kombinera dessa med dina egna foderanalyser (eurofins analyser kan läsas in direkt).</p>\r\n<p>Behoven för varje häst beräknas individuellt och när du ser en individ som avviker från det önskvärt normala i vikt eller beteende så kan du snabbt korrigera den hästens foderstat för att inte hamna i problem.</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n<p> </p>','',1,616,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2015-01-26 09:20:20',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-07-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',6,141,'bete, salt i hästerns dagsgiva, hästar och salt','Sommaren har varit och fortsätter vara, rekordvarm och torr, vilket betyder att hästarna nu behöver mer salt på grund av värmen. Saltbehovet ökar i särskild grad hos hästar som tränas och svettas mycket.\r\n\r\nVattnet i kroppen, som utgör 60-70% av kroppsvikten, innehåller cirka 10 gram upplösta salter per liter. Att ge endast rent vatten räcker inte, salter är helt nödvändiga som bidrag till kroppsvätskefunktionerna.\r\nNär salter är upplösta i blod och cellvätska kallas de för joner eller elektrolyter. De bidrar till att reglera vattenintaget och vätskebalansen. För lite vätska i kroppen leder snabbt till nedsatt prestationsförmåga.\r\nDe viktigaste elektrolyterna i kroppen är natrium (Na), kalium (K) och klor (Cl). Salterna måste tillföras genom fodret. Förutom salter (eller mineraler) som finns naturligt i växtmaterial, måste man i många fall tillföra extra mängder. Detta görs genom kraftfoder, mineralblandningar och extra tillskott av salt. Vanligt koksalt har den kemiska beteckningen NaCl och består således av natrium och klor. Det vill säga att vi genom att tillföra salt täcker upp två av de tre viktigaste elektrolyterna i hästens behov.',1,2191,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3246,3324,'September 2014 - Hvilken kvalitet af grovfoder skal vi købe til hestene?','sept20148941','<p><span>Når vi skal købe grovfoder er det vigtigt at købe en kvalitet som passer til de heste som er på ejendommen. Ponyer og heste som let bliver for fede bør få grovfoder med lavere energindhold end ungheste, avlshopper og heste i træning. Hvis vi vælger hø eller wrap betyder det mindre så længe næringsindhold og hygiejnisk kvalitet er tilfredsstillende. <br /></span></p>\r\n<p><span>I rationer til heste bør der være minst 1,5 kg grovfodertørstof pr 100 kg hest. Dette er vigtigt for normal funktion af tarmsystemet og for at hesten skal få nok tyggetid til at føle sig mæt og tilfreds. For heste som let bliver for fede må vi vælge et grovfoder med lavere energindhold således, at de kan få tilstrækkeligt at æde uden at blive for fede. For heste i træning er det modsat. Disse bør få tilstrækkeligt med grovfoder i rationen og det skal være grovfoder med et højere energiindhold. Dette medfører at vi kan reducere mængden af kraftfoder i rationen, hvilket er noget som kan have positiv effekt på sundhed og trivsel, noget som i mange tilfælde også fører til bedere præstationer. </span></p>\r\n<p><span><img src=\"images-joomla/stories/seasons/hay_vs_ensilage.jpg\" alt=\"hay vs ensilage\" height=\"428\" width=\"550\" /></span></p>\r\n<p><span>I dag anvendes både hø og forskellige typer af wrap til hestene. Vi skal da huske at tage i betragtning , at hø er ganske tørt, mens wrap kan variere meget i hvor fugtig den er. Normalt indeholder hø ca 15% vand og 85% tørt materiale. Vi siger da at høet har 85% tørstof (TS). Wrap til heste indeholder oftest mellem 40% og 25% vand. Det betyder at tørstofindholdet er mellem 60% og 75%. </span></p>\r\n<p><span>Når vi skal sammenligne næringsindhold i forskellige partier af høy eller wrap må vi altid sammenligne næringsindholdet pr kg tørstof, <strong>ikke</strong> pr kg foder. </span></p>\r\n<p><span>Når vi skal beregne hvad som er en passende mængde grovfoder i rationerne til heste må vi også regne med mængde i kg tørstoff, <strong>ikke</strong> i kg foder. En hest som får 7 kg hø daglig får mere grovfoder end en hest som får 7 kg wrap. Hvor stor forskellen er afhænger af hvor fugtig wrapen er (TS%).</span></p>\r\n<p><span> Hvis vi antager at høet har 85% TS og wrappen har 60% TS vil dette svare til at 7 kg hø giver 7x0,85=5,95 kg tørstof. Tilsvarende vil 7 kg wrap med 60% TS give 7x0,60=4,2 kg tørstof. Fra eksempelet ses at hesten som fik wrap med 60% TS måtte få ca 10 kg wrap for at mængden af grovfodertørstof i rationen skulle tilsvare rationen med 7 kg hø.</span></p>\r\n<p><span>Hvis vi har analyser af grovfoder som vi skal indkøbe må vi alltid vurdere næringsindholdet pr kg tørstof. Dermed kan vi sammenligne hø og forskellige kvaliteter wrap ud fra næringsindholdet. Vi kan dermed også give anbefalinger om hvilken kvalitet grovfoder som egner sig bedst til forskellige typer heste. </span></p>\r\n<p><strong><span>Ponyer og heste med kun lidt aktivitet og som let bliver for fede</span></strong><span>: Her passer et grovfoder med maks 0,45 foderenheder til hest og helst ikke over 70 gram fordøjelig råprotein pr kg TS. Med en sådan kvalitet vil vi kunne give hesten en god mængde grovfoder uden at den bliver for fed. </span></p>\r\n<p><strong><span>Ponyer og heste på vedligehold eller bare lidt motion</span></strong><span>: Her passer et grovfoder med 0,44 – 0,5 foderenheder til hest og helst ikke mere end 90 gram fordøjelig råprotein pr kg TS. </span></p>\r\n<p><strong><span>Ponyer og heste i let til middel træning</span></strong><span>: Her passer et grovfoder med 0,5 – 0,63 foderenheder til hest og helst ikke mere end 115 gram fordøjelig råprotein pr kg TS.</span></p>\r\n<p><strong><span>Ponyer og heste i hård træning: </span></strong><span>Her passer et grovfoder med mindst 0,63 foderenheder til hest ( og helst ikke mere end 130 gram fordøjelig råprotein pr kg TS. Heste i hård træning har et højt energibehov. Med denne kvalitet af grovfoder i passende mængder (mindst 1,5 kg TS per 100 kg kropsvægt) vil hestene få dækket en betydelig del af deres energibehov fra grovfoderet og vi kan begrænse mængderne af kraftfoder.</span></p>\r\n<p><strong><span>Ungheste og avlshopper</span></strong><span>: Her passer et grovfoder med mindst 0,58 foder enheder til hest og mere end 85 gram fordøjelig råprotein pr kg TS. Særlig til ungheste og højdrægtige hopper er det vigtigt at sikre at indholdet af fordøjeligt råprotein ikke er for lavt.</span></p>\r\n<p><span>I Norge og Sverige tilbyder Eurofins analyseresultater af grovfoder både som en pdf-fil som kan skrives ud og som en datalesbar xml-fil. Den datalesbare xml-filen kan automatisk indlæses i PC-Horse programmet således at du kan bruge aktuelle analyseværdier for dit grovfôret når du udregner foderplaner til dine heste. Dette er væsentlig for at sikre den bedst mulige fodring af alle typer af heste. </span></p>\r\n<p><span>Vi arbejder for at få tilsvarende aftaler med laboratorier som analyserer grovfoder i Danmark.</span></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hvordan har Du gavn af PC-Horse i forbindelse med dette?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse er et af verdens mest kvalificerede hjælpemidler til fodringplanlægning for heste. Du kan følge og holde orden på hestene (race, køn, vægt, huld, alder, træningsintensitet, udegang, mm) og fodre dem med færdig foder –fra foderfirmaer samt kombinere disse med dine egne foderanalyser (eurofins analyser kan lægges ind direkte, dog ikke i DK endnu).</p>\r\n<p>Behovet for hver hest beregnes individuelt og hvis du har en hest som afviger fra det normale i vægt eller aktivitet så kan du hurtigt korrigere denne hests foderplan for at få fodringen til at passe.</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2015-01-26 10:16:24',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-08-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,280,'grovfoder, grovfoder till heste, grovfoderrationer','I rationer til heste bør der være minst 1,5 kg grovfodertørstof pr 100 kg hest. Dette er vigtigt for normal funktion af tarmsystemet og for at hesten skal få nok tyggetid til at føle sig mæt og tilfreds. For heste som let bliver for fede må vi vælge et grovfoder med lavere energindhold således, at de kan få tilstrækkeligt at æde uden at blive for fede. For heste i træning er det modsat. Disse bør få tilstrækkeligt med grovfoder i rationen og det skal være grovfoder med et højere energiindhold. Dette medfører at vi kan reducere mængden af kraftfoder i rationen, hvilket er noget som kan have positiv effekt på sundhed og trivsel, noget som i mange tilfælde også fører til bedere præstationer.',1,2475,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3248,3326,'September 2014 - What quality roughage should we buy for our horses?','sept201472070','<p>&nbsp;</p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em>The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences institution. Dr. Dag Austbø and Dr. Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the continued development of PC-Horse and to secure that our calculations are based on established scientific data.</em></span></em></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><em><span style=\"font-size: 10pt;\">When we buy roughage it is important to purchase a quality that suits the particular horses we have. Ponies and horses that tend to get fat should be fed forage with a lower energy content than that for young horses, broodmares and horses in training. Whether we choose hay or haylage is of major concern, but nutrient content and hygienic quality will always be crucial.</span></em></p>\r\n<p>In rations for horses there should be at least 1.5 kg forage dry matter per 100 kg body weight. This is important both for maintaining normal digestive functions and for the horse\'s well-being. Unless it has enough chewing-time, the horse will not feel satiated and happy.<br />Select forage with an energy content in the lower range for horses that tend to get fat. Such forages will give them enough chewing time without creating a too high energy intake. Horses in training, on the other hand, should preferably have roughages with a higher energy content. By feeding the best roughages to trained horses, we can cover more of the requirements from the roughage, and limit the overall amount of concentrate in the ration. When energy requirements are high, this can have a positive effect on health and well-being and also, in some cases, lead to better performance.<br /><br /><img alt=\"hay vs ensilage\" src=\"images-joomla/stories/seasons/hay_vs_ensilage.jpg\" height=\"428\" width=\"550\" /></p>\r\n<p>Hay is dry (about 15% water and 85% dry matter, DM), while haylages for horses may vary widely in water content (dry matter between 60% and 75% is common). Since it is the dry matter and not the water which contains the energy and the nutrients, we must always compare the nutrient content of different batches of haylage per kg dry matter, not per kg of the feed. In the same way, all assessment of what will be an appropriate amount of roughage for a horse should be done on a dry matter basis, and not as kg of roughage feeds with varying water content.</p>\r\n<p><strong>A practical example</strong><br />From the discussion above it should be obvious that a horse getting 7 kg of hay will get more forage dry matter than a horse fed 7 kg of haylage. The difference depends on how moist the haylage is (DM%). Let us assume that the hay has 85% and the haylage 60% DM:</p>\r\n<p>7 kg hay equals 7 x 0,85 = 5.95 kg dry matter.<br />7 kg of the haylage equals 7 x 0,60 = 4.2 kg dry matter.</p>\r\n<p>The example shows that the horse that was fed 7 kg hay got almost 2 kg dry matter more than the horse that was fed 7 kg haylage. This also means that the horse receiving haylage with 60% DM had to be fed about 10 kg haylage for the amount of roughage dry matter in the ration to be equal to a ration with 7 kg hay!</p>\r\n<p><strong>Be sure to buy roughage that is analyzed</strong><br />A roughage analysis is very helpful when you are deciding how to feed your horses. As shown above, it is also vital to consider the nutritional content on a per kilogram dry matter basis. Otherwise you can pay for expensive water with no nutritional value!<br />When you get the calculations right, either hay or haylage will make great rations for your animals. Below are some general recommendations on what quality of roughage is best suited for the different types of horse.</p>\r\n<p><strong>Recommendations:<br /><br />Ponies and horses on low activity levels, with a known tendency to grow fat:</strong> A suitable roughage will have maximum 8.3 MJ of digestible energy and preferably not more than 112 grams crude protein per kg DM. With such quality, we can give the horse a fair amount of roughage without expecting it to grow obese.</p>\r\n<p><strong>Ponies and horses at maintenance or on light exercise levels:</strong> A roughage quality of 8.4 to 9.4 MJ and preferably not more than 133 g crude protein per kg DM is suitable.</p>\r\n<p><strong>Ponies and horses on light to moderate exercise levels:</strong> A roughage quality with 9.5 to 11.7 MJ and preferably not more than 158 grams of crude protein per kg DM.</p>\r\n<p><strong>Ponies and horses in hard training:</strong> Horses in hard training have a high demand for energy. A roughage quality with at least 12.0 MJ of digestible energy and preferably not more than 175 grams of crude protein per kg DM is suitable. With appropriate amounts (at least 1.5 kg DM per 100 kg body weight!) horses will receive a significant proportion of their energy requirement from roughage and we can use PC-Horse to calculate the amounts of concentrate necessary to make a balanced ration.</p>\r\n<p><strong>Young horses and broodmares:</strong> A suitable roughage will have at least 10.7 MJ and more than 128 grams of crude protein per kg DM. For young horses and mares in late gestation it is especially important to ensure that the content of crude protein is not too low.</p>\r\n<p><strong>Getting a feed analysis into PC-Horse</strong><br />In Norway and Sweden, the Eurofins now offers the results of forage analysis both as a pdf-file that can be printed, and as a computer readable xml-file. The computer readable file can be imported automatically into the PC-Horse program, which means that you can use the analyzed nutrient values of your roughage when formulating rations for your own horses.<br />We hope very soon to have a similar arrangement with laboratories that analyze roughage in the UK and Ireland.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>What does this mean in practice?</strong><br />Daily intake of roughage varies based on feed quality, production classes, individual appetite and each individual\'s place in the herd hierarchy. This means that we must observe horses in a herd closely and make corrections to the feed offered each individual at night-time or early morning to avoid some individuals growing too fat or too thin.</p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/manual/demos\"><strong><strong>Watch a video on using PC-Horse</strong></strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/news/new-feedlist\"><strong>See what feeds are included in the program´s ready-to-go feed list</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/articles/topic-of-the-month/other-topics\"><strong>Previous month articles can be found here</strong></a></p>\r\n<p><em><strong>Give us topic suggestions for future monthly articles</strong></em></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />','',1,616,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2016-03-16 14:54:10',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-08-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,168,'forage dry matter','In rations for horses there should be at least 1.5 kg forage dry matter per 100 kg body weight. This is important for the normal functioning of the intestinal system and for the horse to get enough chewing-time to feel satiated and happy. For horses that tend to get fat, we must select forage with lower energy content so they can eat enough without growing fat. For horses in training it is the opposite. They should get enough roughage in the ration but it should also have a higher energy content. This means that we can reduce the overall amount of concentrate in the ration which in turn can have a positive effect on health and well-being and, in many cases, lead to better performance.',1,2087,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3249,3327,'September 2014 -Hvilken kvalitet grovfôr skal vi kjøpe til hestene?','sept201493338','<p><b><span style=\"font-size: 14pt; line-height: 107%;\"></span></b></p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 14pt; line-height: 107%;\"><em><span style=\"font-size: 10pt;\">Artikkelen er skrevet av Dr. Dag Austbø ved Norges miljø- og biovitenskaplige universitet. Dr. Austbø og Dr. Knut Hove er to av nøkkelpersonene bak utviklingen av PC-Horse. Deres faglige arbeid og internasjonale nettverk bidrar til at programmets innhold &nbsp;og beregningsmodeller bygger på etablerte vitenskaplige data.</span><hr /></em></span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><span>Når vi skal kjøpe grovfôr er det viktig å kjøpe en kvalitet som passer til de hestene vi har. Ponnier og hester som lett blir feite bør få grovfôr med lavere energiinnhold enn unghester, avlshopper og hester i trening. Om vi velger høy eller ensilasje betyr mindre så lenge næringsinnhold og hygienisk kvalitet er tilfredsstillende.</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;I rasjonen til hester bør det være minst 1,5 kg grovfôrtørrstoff per 100 kg hest. Dette er viktig for normal funksjon av tarmsystemet og for at hesten skal få nok tyggetid til å føle seg mett og tilfreds. For hester som lett blir feite må vi da velge grovfôr med lavere energiinnhold slik at de kan få nok å spise uten å bli feite. For hester i trening er det motsatt. De bør få nok grovfôr i rasjonen og det skal være grovfôr med høyere energiinnhold. Dette medfører at vi kan redusere mengden kraftfôr i rasjonen, noe som kan ha positiv effekt på helse og trivsel, noe som i mange tilfeller også fører til bedre prestasjoner. </span></p>\r\n<p><span><img alt=\"hay vs ensilage\" src=\"images-joomla/stories/seasons/hay_vs_ensilage.jpg\" height=\"428\" width=\"550\" /></span></p>\r\n<p><span>I dag brukes både høy og ulike typer ensilasje til hestene. Vi må da ta i betraktning at høy er ganske tørt, mens ensilasjen kan ha variere mye i hvor fuktig den er. Vanligvis inneholder høy ca 15% vann og 85% tørt materiale. Vi sier da at høyet har 85% tørrstoff (TS). Ensilasje til hest inneholder oftest mellom 40% og 25% vann. Det betyr at tørrstoff er mellom 60% og 75%. </span></p>\r\n<p><span>Når vi skal sammenligne næringsinnhold i ulike partier av høy eller ensilasje må vi alltid sammenligne næringsinnholdet per kg tørrstoff, <b>ikke</b> per kg fôr. </span></p>\r\n<p><span>Når vi skal beregne hva som er en passende mengde grovfôr i rasjonene til hester må vi også regne mengde i kg tørrstoff, <b>ikke</b> i kg fôr. En hest som får 7 kg høy daglig får mer grovfôr enn en hest som får 7 kg ensilasje. Hvor stor forskjellen er avhenger av hvor fuktig ensilasjen er (TS%). Dersom vi antar at høyet har 85% TS og ensilasjen har 60% TS vil dette tilsvare at 7 kg høy gir 7x0,85=5,95 kg tørrstoff. Tilsvarende vil 7 kg ensilasje med 60% TS gi 7x0,60=4,2 kg tørrstoff. Eksempelet viser at hesten som fikk 7 kg høy fikk nesten 2 kg mer tørrstoff en hesten som fikk 7 kg ensilasje. Når vi bruker ensilasje er det derfor viktig å kjenne tørrstoffinnholdet slik at vi kan beregne mengden hesten skal få i kg tørrstoff. Fra eksempelet over vil dette si at hesten som fikk ensilasje med 60% TS måtte få ca 10 kg ensilasje for at mengden grovfôrtørrstoff i rasjonen skulle tilsvare rasjonen med 7 kg høy.</span></p>\r\n<p><span>Dersom vi har analyser av grovfôr vi skal kjøpe må vi alltid vurdere næringsinnholdet per kg tørrstoff. Dermed kan vi sammenligne høy og ulike kvaliteter ensilasje ut fra næringsinnhold. Vi kan dermed også gi anbefalinger om hvilken kvalitet grovfôr som egner seg best til ulike typer hester. Om grovfôret er høy eller ensilasje betyr da lite. </span></p>\r\n<p><b><span>Ponnier og hester med liten aktivitet og som lett blir for feite</span></b><span>: Her passer et grovfôr med maks 0,45 fôrenheter til hest (H5) og helst ikke over 70 gram fordøyelig råprotein per kg TS. Med en slik kvalitet vil vi kunne gi hesten en god mengde grovfôr uten at den blir for feit. </span></p>\r\n<p><b><span>Ponnier og hester på vedlikehold eller bare lett mosjon</span></b><span>: Her passer et grovfôr med 0,44 – 0,5 fôrenheter til hest (H4) og helst ikke mer enn 90 gram fordøyelig råprotein per kg TS. </span></p>\r\n<p><b><span>Ponnier og hester i lett til middels trening</span></b><span>: Her passer et grovfôr med 0,5 – 0,63 fôrenheter til hest (H3 eller H2) og helst ikke mer enn 115 gram fordøyelig råprotein per kg TS.</span></p>\r\n<p><b><span>Ponnier og hester i hard trening: </span></b><span>Her passer et grovfôr med minst 0,63 fôrenheter til hest (H1) og helst ikke mer enn 130 gram fordøyelig råprotein per kg TS. Hester i hard trening har et høyt energibehov. Med denne kvaliteten grovfôr i passende mengde (minst 1,5 kg TS per 100 kg kroppsvekt) vil hestene få dekket en betydelig del av sitt energibehov fra grovfôret og vi kan begrense mengdene kraftfôr.</span></p>\r\n<p><b><span>Unghester og avlshopper</span></b><span>: Her passer et grovfôr med minst 0,58 fôrenheter til hest (H2 eller H1) og mer enn 85 gram fordøyelig råprotein per kg TS. Særlig til unghestene og høgdrektige hopper er det viktig å sikre at innholdet av fordøyelig råprotein ikke er for lavt.</span></p>\r\n<p><span>I Norge og Sverige tilbyr nå Eurofins analyseresultater av grovfôr både som en pdf-fil som kan skrives ut og som en datalesbar xml-fil. Den datalesbare xml-filen kan leses automatisk inn i PC-Horse programmet slik at du kan bruke akuelle analyseverdier for grovfôret du bruker når du setter opp fôrplaner til hestene dine. Dette er vesentlig for å sikre en best mulig fôring av alle typer hester. </span></p>\r\n<p><span>Dersom du har PC-Horse programmet, husk når du kjøper grovfôr å be produsenten om å få sendt (E-post) grovfôranalysen for det fôret du har kjøpt også som datalesbar xml-fil.</span></p>\r\n<p><b></b></p>\r\n<hr />\r\n<p><b>Hvor stor nytte av PC-Horse har du i samband med dette?</b></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><span>PC-Horse er et av verdens mest kvalifiserte hjelpemiddel for fôring av hester. Du kan følge med og holde orden på alle typer hester (rase, kjønn, vekt, hold, alder, treningsintensitet, utegang, mm) og fôre dem etter ferdig-til-bruk-analyser på markedets ledende hestefôr, samt kombinere disse med dine egne fôranalyser (Eurofins sine analyser kan leses inn i programmet automatisk). Næringsbehovet for hver enkelt hest beregnes individuelt. Dersom du ser en hest som avviker fra det normale eller ønskelige i vekt, utvikling eller adferd så kan du raskt korrigere hestens fôrplan for å rette på problemet.</span></p>\r\n<p><strong>Noen lenker:</strong><br /> <br /><a href=\"index.php/nb/manual/demos\">Se en film om hvordan PC-Horse fungerer</a> &nbsp;</p>\r\n<p><a href=\"index.php/nb/manual/feed-lists/importfeedanalysis\">Hvordan du leser inn din grovfôranalyse automatisk i programmet</a> <br /> <br /> <a href=\"index.php/nb/news\">Se hvilke fôr som inngår i programmets ready-to-go fôrliste (Garantifôrlisten)</a> <br /> <br /> <a href=\"index.php/nb/articles/topic-of-the-month/tidigare-teman\">Tidligere månedsartikler finner du her </a><br /> <br /><strong> <i>Gi oss gjerne forslag til emner for kommende månedsartikler </i></strong></p>\r\n<p><img alt=\"PCHlogo-Science\" src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" height=\"64\" width=\"165\" /></p>\r\n<hr />\r\n<p><span class=\"article_separator\">&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>','',1,616,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2015-01-14 11:30:24',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-08-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,210,'grovfor, grovfôr, eurofins, analyse','I rasjonen til hester bør det være minst 1,5 kg grovfôrtørrstoff per 100 kg hest. Dette er viktig for normal funksjon av tarmsystemet og for at hesten skal få nok tyggetid til å føle seg mett og tilfreds. For hester som lett blir feite må vi da velge grovfôr med lavere energiinnhold slik at de kan få nok å spise uten å bli feite. For hester i trening er det motsatt. De bør få nok grovfôr i rasjonen og det skal være grovfôr med høyere energiinnhold. Dette medfører at vi kan redusere mengden kraftfôr i rasjonen, noe som kan ha positiv effekt på helse og trivsel, noe som i mange tilfeller også fører til bedre prestasjoner.',1,3506,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3250,3328,'September 2014 - Hvilken kvalitet af grovfoder skal vi købe til hestene?','sept201484954','<p><span>Når vi skal købe grovfoder er det vigtigt at købe en kvalitet som passer til de heste som er på ejendommen. Ponyer og heste som let bliver for fede bør få grovfoder med lavere energindhold end ungheste, avlshopper og heste i træning. Hvis vi vælger hø eller wrap betyder det mindre så længe næringsindhold og hygiejnisk kvalitet er tilfredsstillende. <br /></span></p>\r\n<p><span>I rationer til heste bør der være minst 1,5 kg grovfodertørstof pr 100 kg hest. Dette er vigtigt for normal funktion af tarmsystemet og for at hesten skal få nok tyggetid til at føle sig mæt og tilfreds. For heste som let bliver for fede må vi vælge et grovfoder med lavere energindhold således, at de kan få tilstrækkeligt at æde uden at blive for fede. For heste i træning er det modsat. Disse bør få tilstrækkeligt med grovfoder i rationen og det skal være grovfoder med et højere energiindhold. Dette medfører at vi kan reducere mængden af kraftfoder i rationen, hvilket er noget som kan have positiv effekt på sundhed og trivsel, noget som i mange tilfælde også fører til bedere præstationer. </span></p>\r\n<p><span><img src=\"images-joomla/stories/seasons/hay_vs_ensilage.jpg\" alt=\"hay vs ensilage\" width=\"550\" height=\"428\" /></span></p>\r\n<p><span>I dag anvendes både hø og forskellige typer af wrap til hestene. Vi skal da huske at tage i betragtning , at hø er ganske tørt, mens wrap kan variere meget i hvor fugtig den er. Normalt indeholder hø ca 15% vand og 85% tørt materiale. Vi siger da at høet har 85% tørstof (TS). Wrap til heste indeholder oftest mellem 40% og 25% vand. Det betyder at tørstofindholdet er mellem 60% og 75%. </span></p>\r\n<p><span>Når vi skal sammenligne næringsindhold i forskellige partier af høy eller wrap må vi altid sammenligne næringsindholdet pr kg tørstof, <strong>ikke</strong> pr kg foder. </span></p>\r\n<p><span>Når vi skal beregne hvad som er en passende mængde grovfoder i rationerne til heste må vi også regne med mængde i kg tørstoff, <strong>ikke</strong> i kg foder. En hest som får 7 kg hø daglig får mere grovfoder end en hest som får 7 kg wrap. Hvor stor forskellen er afhænger af hvor fugtig wrapen er (TS%).</span></p>\r\n<p><span> Hvis vi antager at høet har 85% TS og wrappen har 60% TS vil dette svare til at 7 kg hø giver 7x0,85=5,95 kg tørstof. Tilsvarende vil 7 kg wrap med 60% TS give 7x0,60=4,2 kg tørstof. Fra eksempelet ses at hesten som fik wrap med 60% TS måtte få ca 10 kg wrap for at mængden af grovfodertørstof i rationen skulle tilsvare rationen med 7 kg hø.</span></p>\r\n<p><span>Hvis vi har analyser af grovfoder som vi skal indkøbe må vi alltid vurdere næringsindholdet pr kg tørstof. Dermed kan vi sammenligne hø og forskellige kvaliteter wrap ud fra næringsindholdet. Vi kan dermed også give anbefalinger om hvilken kvalitet grovfoder som egner sig bedst til forskellige typer heste. </span></p>\r\n<p><strong><span>Ponyer og heste med kun lidt aktivitet og som let bliver for fede</span></strong><span>: Her passer et grovfoder med maks 0,45 foderenheder til hest og helst ikke over 70 gram fordøjelig råprotein pr kg TS. Med en sådan kvalitet vil vi kunne give hesten en god mængde grovfoder uden at den bliver for fed. </span></p>\r\n<p><strong><span>Ponyer og heste på vedligehold eller bare lidt motion</span></strong><span>: Her passer et grovfoder med 0,44 – 0,5 foderenheder til hest og helst ikke mere end 90 gram fordøjelig råprotein pr kg TS. </span></p>\r\n<p><strong><span>Ponyer og heste i let til middel træning</span></strong><span>: Her passer et grovfoder med 0,5 – 0,63 foderenheder til hest og helst ikke mere end 115 gram fordøjelig råprotein pr kg TS.</span></p>\r\n<p><strong><span>Ponyer og heste i hård træning: </span></strong><span>Her passer et grovfoder med mindst 0,63 foderenheder til hest ( og helst ikke mere end 130 gram fordøjelig råprotein pr kg TS. Heste i hård træning har et højt energibehov. Med denne kvalitet af grovfoder i passende mængder (mindst 1,5 kg TS per 100 kg kropsvægt) vil hestene få dækket en betydelig del af deres energibehov fra grovfoderet og vi kan begrænse mængderne af kraftfoder.</span></p>\r\n<p><strong><span>Ungheste og avlshopper</span></strong><span>: Her passer et grovfoder med mindst 0,58 foder enheder til hest og mere end 85 gram fordøjelig råprotein pr kg TS. Særlig til ungheste og højdrægtige hopper er det vigtigt at sikre at indholdet af fordøjeligt råprotein ikke er for lavt.</span></p>\r\n<p><span>I Norge og Sverige tilbyder Eurofins analyseresultater af grovfoder både som en pdf-fil som kan skrives ud og som en datalesbar xml-fil. Den datalesbare xml-filen kan automatisk indlæses i PC-Horse programmet således at du kan bruge aktuelle analyseværdier for dit grovfôret når du udregner foderplaner til dine heste. Dette er væsentlig for at sikre den bedst mulige fodring af alle typer af heste. </span></p>\r\n<p><span>Vi arbejder for at få tilsvarende aftaler med laboratorier som analyserer grovfoder i Danmark.</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p><span>&nbsp;</span></p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',-2,81,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-08-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,9,'','',1,334,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3251,3329,'September 2014 - Vilken grovfoderkvalitet bör man köpa till hästar?','sept201475875','<p><span>När du ska köpa grovfoder är det naturligtvis viktigt att köpa en kvalitet som passar för just de hästar du har. Ponnier och hästar som lätt blir feta bör ges grovfoder med lägre energiinnehåll än unghästar , avelsston och hästar i träning. Om du väljer hö eller hösilage har mindre betydelse så länge som näringsinnehållet och den hygieniska kvaliteten är tillfredsställande.</span></p>\r\n<p><span>Hästens dagsgiva bör innehålla minst 1,5 kg grovfoder per 100 kg kroppsvikt. Detta är viktigt för att normal funktion i tarmsystemet och för att hästen ska få tillräckligt med tuggtid för att känna sig mätt och tillfreds. För hästar som lätt blir feta bör du således välja ett grovfoder med lågt energiinnehåll så att de kan äta tillräckligt mycket utan att bli feta. För hästar som tränas är det tvärtom. De bör ges tillräckligt med grovfoder men det ska vara grovfoder med högre energiinnehåll. Det medför att mängden kraftfoder kan minskas i ransonen, något som kan ha positiv effekt på hälsa och trivsel, något som i många fall även leder till bättre prestationer.<br /></span></p>\r\n<p><span><img src=\"images-joomla/stories/seasons/hay_vs_ensilage.jpg\" alt=\"hay vs ensilage\" height=\"428\" width=\"550\" /></span></p>\r\n<p>Numera används både hö och olika typer av hösilage till hästar. Det är värt att beakta att hö är ganska torrt, medan hösilaget kan variera ganska mycket när det gäller fukthalten. Vanligtvis innehåller hö ca 15% vatten och 85% torrt material. Man säger att höet har 85% torrsubstans (TS). Hösilage till hästar innehåller oftast mellan 40% och 25% vatten. Det betyder att TS-halten är mellan 60% och 75%.</p>\r\n<p><span>När du ska jämföra näringsinnehållet mellan olika partier av hö eller hösilage ska du alltid jämföra näringsvärdet per kg torrsubstans, <strong>inte</strong> per kg foder.<br /></span></p>\r\n<p><span>Och när du ska beräkna vad som är en lämplig mängd grovfoder i dagsgivan för hästar ska du också räkna mängden i kg torrsubstans, <strong>inte</strong> per kg foder. En häst som får 7 kg hö dagligen får mer grovfoder än en häst som ges 7 kg hösilage. Hur stor skillnaden blir avgörs av hur fuktigt hösilaget är (TS%). Om vi antar att höet håller 85% TS och hösilaget 60% TS kommer det att innebära att 7 kg hö ger 7 x 0,85 = 5,95 kg torrsubstans. På motsvarande sätt att räkna kommer 7 kg hösilage med 60% TS ge 7 x 0,60 = 4,2 kg torrsubstans. Exemplet visar att hästen som gavs 7 kg hö fick nästan 2 kg mer torrsubstans än hästen som utfodrades med 7 kg hösilage. När du använder hösilage är det därför viktigt att känna till TS-halten så att du kan beräkna mängden hästen ska ha i torrsubstans. I ovanstående exempel skulle det innebära att häsgten som fick hösilage med 60% TS måste ges ca 10 kg hösilage för att mängden grovfoder ska vara likvärdig med en ranson på 7 kg hö.<br /></span></p>\r\n<p><span>När du har en analys på grovfodret du köpt ska du således värdera näringsinnehållet per kg torrsubstans. Därmed blir det lättare att jämföra olika kvaliteter hösilage med tanke på näringsinnehållet. Och det är lättare att få rekommendationer om vilken grovfoderkvalitet som passar bäst för olika typer av hästar. Om det är hö eller hösilage spelar mindre roll.<br /></span></p>\r\n<p><strong><span>Ponnier och hästar med låg aktivitet och som lätt blir feta</span></strong><span>: Här passar ett grovfoder med max 6,9 MJ och helst inte högre än 70 gr smältbart råprotein per kg TS. Med en sådan kvaitet kan dun ge hästen än god mängd grovfoder utan att den riskerar att bli för fet.</span></p>\r\n<p><strong><span>Ponnier och hästar i underhåll eller enbart lätt motion</span></strong><span>: Här passar ett grovfoder med 7,0 – 7,9 MJ och helst inte mer än 90 gram smältbart råprotein per kg TS. </span></p>\r\n<p><strong><span>Ponnier och hästar i lätt till medelträning</span></strong><span>: Här passar ett grovfoder med 8,0 – 9,9 MJ och helst inte mer än 115 gram smältbart råprotein per kg TS.</span></p>\r\n<p><strong><span>Ponnier och hästar i hård träning: </span></strong><span>Här passar ett grovfoder med minst 10,0 MJ och helst inte mer än 130 gram smältbart råprotein per kg TS. Hästar i hård träning har ett högt energibehov. Med denna kvalitete grovfoder i passande mängd (minst 1,5 kg TS per 100 kg kroppsvikt) får hästarna en betydande del av sintt energibehov täckt från grovfodret och du kan begränsa mängden kraftfoder.</span></p>\r\n<p><strong><span>Unghästar och avelsston</span></strong><span>: Här passar ett grovfoder med lägst 9,0 MJ och mer än 85 gram smältbart råprotein per kg TS. I synnerhet till unghästarna och de högdräktiga stona är det viktigt att säkerställa att innehållet smältbart råprotein inte är för lågt.<br /></span></p>\r\n<p><span>I Norge och Sverige erbjuder nu Eurofins sina grovfoderanalyser både som en pdf-fil som kan skrivas ut och som en dataläsbar XML-fil. Denna datafil kan duläsa in automatiskt i PC-Horse programmet. Det förenkler avsevärt arbetet med att göra foderplaner för alla typer av hästar. </span></p>\r\n<p><span>Du som har PC-Horse, kom ihåg att fråga efter den dataläsbarta XML-filen när du köper grovfoder av din leverantör.<br /></span></p>\r\n<p><span>Vill Du läsa mer om grovfoder för hästar klicka gärna här: <a href=\"http://www.grovfoderborsen.se\">www.grov<span></span>foderborsen.se</a>   </span></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hur har Du nytta av PC-Horse i samband med detta?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse är ett av världens mest kvalificerade hjälpmedel för utfodring av hästar. Du kan följa och hålla ordning på alla sorters hästar (ras, kön, vikt, hull, ålder, träningsintensitet, utegång, mm) och utfodra dem med färdig-att-använda-analyser på marknadens ledande foder samt kombinera dessa med dina egna foderanalyser (eurofins analyser kan läsas in direkt).</p>\r\n<p>Behoven för varje häst beräknas individuellt och när du ser en individ som avviker från det önskvärt normala i vikt eller beteende så kan du snabbt korrigera den hästens foderstat för att inte hamna i problem.</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>\r\n<p> </p>','',1,616,'2011-02-15 15:59:24',62,'','2015-01-26 09:19:34',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-08-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',5,151,'grovfoder, grovfoder till hästar','Hästens dagsgiva bör innehålla minst 1,5 kg grovfoder per 100 kg kroppsvikt. Detta är viktigt för att normal funktion i tarmsystemet och för att hästen ska få tillräckligt med tuggtid för att känna sig mätt och tillfreds. För hästar som lätt blir feta bör du således välja ett grovfoder med lågt energiinnehåll så att de kan äta tillräckligt mycket utan att bli feta. För hästar som tränas är det tvärtom. De bör ges tillräckligt med grovfoder men det ska vara grovfoder med högre energiinnehåll. Det medför att mängden kraftfoder kan minskas i ransonen, något som kan ha positiv effekt på hälsa och trivsel, något som i många fall även leder till bättre prestationer.',1,3131,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3253,3331,'Hullbedömning enligt Hennekes skala','2014-09-09-07-54-1214224','<p>Det kan vara svårt att som hästägare bedömma hästens hull. En häst som vid första anblick ser ut som en boll kan i själva verket vara rent mager. Dessutom kan bedömningen av en hästs hull vara ytterst subjektiv baserat på egna ideal och er- farenhet av hur en häst ska se ut.<br /><br />Hennekes poängssystem är den vanligaste, och enligt många den objektivaste, hullbedömningsskalan. Systemet är fram- taget av doktor Don Henneke och går ut på att man med ett lättare tryck känner igenom sex specifika kroppsdelar på hästen. Dessa är halsen, manken, bogpartiet, revbenen, länden och svanspartiet. Varje område poängsätts var för sig och en snittpoäng räknas sedan ut baserat på dessa. Poängen be- skriver hästens kroppskondition och hull. Ett snitt på fem anses optimalt, men eftersom det är så individuellt hur hästen sätter hull är både poängen fyra och sex helt acceptabelt.<br /><br /><strong>Idealisk kroppskondition</strong><br />Generellt skulle man kunna säga att det är bättre med en lite för tunn häst än en någon för fet häst. Övervikt ökar nämligen riskerna för att hästen ska drabbas av en lång rad sjukdom- mar, t ex fång och olika luftrörs-, knä- och kotledsbesvär.För att lättare kunna bedöma hullet på Din häst kan Du använda Hennekes poängskala i 9 steg:</p>\r\n<table border=\"1\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>Extremt utmärglad</td>\r\n<td>1</td>\r\n<td>Ryggkotor, revben, svansrot och höftben kraftigt utstickande, skelettstrukturen kring manke, bogblad och hals klart synliga. Inget fettlager.</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Mycket mager</td>\r\n<td>2</td>\r\n<td>Ryggkotor, revben, svansrot och höftben utstickande, skelettstrukturen kring manke, skuldror och hals svagt synliga.</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Mager</td>\r\n<td>3</td>\r\n<td>Revben och ryggrad synliga, svansroten utstickande men individuella ryggkotor är inte synliga, höftknölen rundad men klart synlig. Bäckenbenet inte skönjbart, manke, skuldror och hals markerade.</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Slank</td>\r\n<td>4</td>\r\n<td>Lätt åsformad rygg, revbenen svagt skönjbara, lite fett runt svansroten, bäckenbenet inte skönjbart, manke, skuldror och hals inte tunna.</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Måttlig</td>\r\n<td>5</td>\r\n<td>Jämn längs ryggen, revbenen inte synliga men lätta att känna, fettet runt svansroten börjar kännas \"svampigt\", skuldror och hals övergår mjukt till kroppen.</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Måttligt fläskig</td>\r\n<td>6</td>\r\n<td>Kan ha en liten ränna längs ryggen, svampigt fett över revbenen, mjukt fett runt svansen, börjar tydligt ansätta fett längs manken, bakom skulderbladen och längs halsen.</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;Fläskig</td>\r\n<td>7</td>\r\n<td>&nbsp;Kan ha en ränna längs ryggen, går att känna individuella revben men också fett mellan dem, mjukt fett runt svamproten, fettansättning runt manke, skuldror och längs halsen</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;Fet</td>\r\n<td>8</td>\r\n<td>&nbsp;Ränna längs ryggen, svårt att känna revbenen, väldigt mjukt fett runt svans- roten, mycket fett runt manke, skuldror, \"förtjockad\" hals, fettansättning på insidan av benen</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;Extremt fet</td>\r\n<td>9</td>\r\n<td>&nbsp;Tydlig ränna längs ryggen, varierande tjockt fettlager över revbenen, \"bulligt\" fettlager runt svansrot, manke, skuldror och längs halsen. \"Låren kan skava\"</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>Vill du läsa mer om hull finns en bra artikel på tidningen Equipage att ladda ner från nedanstående <a href=\"http://equipage.se/images/stories/EQ_Juli_10_Hull_lagupplost.pdf\">länk:</a></p>\r\n<p>&nbsp;</p>','',-2,9,'2014-09-09 07:39:31',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-09-09 07:39:31','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,6,'','',1,0,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3254,3332,'Oktober 2014 - Vitamin E og selen beskytter cellerne mod skader som følge af iltning','oct201417803','<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"line-height: 107%; display: none;\">Øverst i skjemae</span></strong></span><span>Vitamin E og selen virker i fællesskab ved at beskytte kroppens celler mod oxidativ skade. Lavt optag af selen kan delvist erstattes af et højere indtag af vitamin E og vice versa, men de kan ikke helt erstatte hinanden. Selenmangel er et velkendt problem i områder med lavt selenindhold i jorden , som i Skandinavien, Storbritannien og flere europæiske lande.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><img src=\"images-joomla/stories/seasons/selen-vitaminE.jpg\" alt=\"selen-vitaminE\" /><br /> </strong></span><br /><span style=\"font-size: 10pt;\"> <strong>Biologisk oxidation <br /> </strong>Når dyr skal udnytte den kemiske energi som er bundet i organiske næringsstoffer som fedt og kulhydrater, anvender alle dyr ilt fra luften i en proses som kaldes biologisk oxidation. Kuldioksid og vand bliver dannet som affald og den frigjorte energi bruges i kroppen, blandt andet til muskelsammentrækninger og vækst. Under denne proces med biologisk oxidation bliver der også dannet frie radikaler som er stærkt reaktive forbindelser. Hvis de frie radikaler ikke bliver stoppet, vil de ødelægge de levende celler. Umættede fedtsyrer, som er en stor del af alle cellemembraner, er specielt udsatte for disse skader som følge af iltning. </span><br /> <br /><span style=\"font-size: 10pt;\"> <strong>Antioxidanter</strong> </span><br /><span style=\"font-size: 10pt;\"> Vitamin E og selen virker som antioxidanter ved at hindre de oxidative skader i cellerne. </span><br /><span style=\"font-size: 10pt;\"> Vitamin E (alfa-tokoferol) er et fedtopløseligt vitamin og dets virkning er i de fedtrige membraner i cellerne, hvor det bidrager til at forhindre at de frie radikaler skader disse cellestrukturer. </span><br /><span style=\"font-size: 10pt;\"> Selen er et vandopløselig mineral som er nødvendig i meget små mængder (se nedenfor). Selen er en del af det intracellulære enzym glutationperoksidase, som bidrager til at forhindre dannelsen af frie radikaler og ødelægger oksideret fedt (peroksider) i cellerne. </span><br /><span style=\"font-size: 10pt;\"> Kravene til vitamin E og selen fremgår af tabellerne nedenfor som er i henhold til NRC-2007 anbefalinger. </span><br /> <br /><span style=\"font-size: 10pt;\"> <strong>Behov for vitamin E <br /> </strong>Behovet for vitamin E som er vist i Tabel 1 er i henhold til NRC-2007 *. Mængden af vitamin E er opgivet som internationale enheder (IU), og behovene er opgivet som IU pr kg kropsvægt pr dag. 1 IU er ekvivalent med 1 mg af vitaminet. </span><br /> <br /><span style=\"font-size: 10pt;\"> Tabell 1. Daglig behov for vitamin E, IU pr kg kropsvægt.</span></p>\r\n<table class=\"Rutenettabell4-uthevingsfarge61\" style=\"border-collapse: collapse;\" border=\"1\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-width: 1pt medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: white;\">Type hest</span></strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: white;\">Vitamin E behov, IU per kg kropsvægt</span></strong></span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Heste på vedligehold</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Heste I træning</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.6 – 2.0 </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Drægtige hopper</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Diegivende hopper</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">2.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Ungheste</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">2.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Avelshingste i bedækningssæsongen</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.6</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><em>Vitamin E er relativt lidt giftigt og moderat overdosering vil ikke give nogen negative effekter. <br /> </em></span><br /><span style=\"font-size: 10pt;\"> <strong>Behov for selen <br /> </strong>NRC- 2007 * opgiver behovet for selen som milligram pr kg (mg/kg) tørstof i hestens daglige ration. </span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">Tabell 2. Daglig behov for selen, mg per kg tørstof i rationen.</span></p>\r\n<table class=\"Rutenettabell4-uthevingsfarge61\" style=\"border-collapse: collapse;\" border=\"1\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-width: 1pt medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: white;\">Type hest</span></strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: white;\">Selen behov, mg pr kg tørstof i rationen</span></strong></span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Heste på vedligehold </strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Heste i træning</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Drægtige hopper</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Lakterende hopper</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Ungheste</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Avelshingste i avlssæsongen</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><em>Tørstof i rationer for forskellige typer af heste som er beregnet ud fra en antaget foderoptagelse på 2,5% af kropsvægt for heste i hård og intens træning, for lakterende hopper og for ungheste; 2,25% af kropsvægt for heste i moderat træning; og 2,0% af kropsvægten for alle andre typer hester.</em></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">Selen er meget giftigt og overdosering må undgås.</span> <br /> <br /> <strong>Kilder til vitamin E <br /> </strong>Friskt græs indeholder 100 - 400 IE vitamin E pr kg tørstof (TS). Mængden af vitamin E aftager når planten bliver grovere. Hø og wrap indeholde 20-60 IE pr kg TS og mængden falder under lagring. For havre og byg er typiske værdier ca 20 IE pr kg TS. <br /> Kraftfoderblandinger til heste er oftest tilsat vitamin E. Typiske konsentrationer i kommercielle kraftfoderblandinger er 400-600 IE per kg. <br /> <br /> <strong>Kilder til selen <br /> </strong>Grovfoder og korn dyrket i Skandinavien og andre europæiske lande har noemalt et lavt indhold af selen. Dette betyder at hesteejere må anvende   kraftfoderblandinger og mineraltilskud for at få dækket hestenes behov. Kraftfoderblandinger til heste er ofte tilsat 0,4 til 0,6 mg selen per kg. <br /> <br /> <strong>Hvad sker der ved mangel på selen og vitamin E i rationen <br /> </strong>Sygdom som følge af mangel på selen og vitamin E er sjældent hos heste med undtagelse af føl fra fødsel til en måneds alder. Sygdom kan opstå som følge af mangelfuldt selen indtag hos hoppen under drægtighedstiden, eller utilstrækkelig selen og/eller vitamin E indtag efter folling. Den mest almindelige selen og vitamin E-mangel er følsygdommen ”white muscle diasese”. Mangel på enten selen eller vitamin E kan også føre til nedsat immunrespons imod infektionssygdomme, og med selen langsommere vækst. <br /> <br /> <strong>Hvordan finder man ud af om vitamin E og selen indholdet i hestens ration er tilstrækkeligt? <br /> </strong>For at finde indholdet af vitamin E og selen i rationen, er det nødvendigt at gøre nogen beregninger. Når du bruger PC-Horse programmet bliver dette gjort enkelt og hurtigt. PC-Horse beregner hestens individuelle behov for vitamin E og selen ud fra de informationer om hesten som brugeren indtaster. Indholdet af vitamin E og selen omfatter   alt foder i foderlisten, og du kan umiddelbart se hvor godt hestenes behov er dækket. Programmet vil advare både når rationens indhold er for lavt og når det er for højt.</p>\r\n<p><strong>Hvordan har Du gavn af PC-Horse i forbindelse med dette?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse er et af verdens mest kvalificerede hjælpemidler til fodringplanlægning for heste. Du kan følge og holde orden på hestene (race, køn, vægt, huld, alder, træningsintensitet, udegang, mm) og fodre dem med færdig foder –fra foderfirmaer samt kombinere disse med dine egne foderanalyser (eurofins analyser kan lægges ind direkte, dog ikke i DK endnu).</p>\r\n<p>Behovet for hver hest beregnes individuelt og hvis du har en hest som afviger fra det normale i vægt eller aktivitet så kan du hurtigt korrigere denne hests foderplan for at få fodringen til at passe.</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2014-09-22 10:47:20',62,'','2015-01-26 10:15:44',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-09-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,208,'Vitamin E, selen, heste, hester','Vitamin E og selen virker i fællesskab ved at beskytte kroppens celler mod oxidativ skade. Lavt optag af selen kan delvist erstattes af et højere indtag af vitamin E og vice versa, men de kan ikke helt erstatte hinanden. Selenmangel er et velkendt problem i områder med lavt selenindhold i jorden , som i Skandinavien, Storbritannien og flere europæiske lande.',1,2599,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3256,3334,'October 2014 - Vitamin E and Selenium protect cells from oxidative damage','oct201490112','<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"line-height: 107%;\"></span></strong></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><span style=\"line-height: 107%;\"><span style=\"font-size: 10pt; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em>The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences institution. Dr. Dag Austbø and Dr. Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the continued development of PC-Horse and to secure that our calculations are based on established scientific data.</em></span></em></span></span></span></p>\r\n<hr />\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"line-height: 107%;\"></span><span style=\"line-height: 107%; background-color: #ffffff;\">Vitamin E and selenium function jointly in protecting body cells from oxidation-induced damage. Low levels of selenium can partly be replaced by higher levels <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">of</span> vitamin E and vice versa, but they can never totally replace <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">each other</span>. Selenium deficiency is a constant threat where soils are low in selenium, as in Scandinavia and the British Isles. </span></strong></span></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/selen-vitaminE.jpg\" alt=\"selen-vitaminE\" /></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\"><strong>Biological oxidation<br /></strong>In order to extract the chemical energy bound in organic nutrients like fat and carbohydrate, all animals use oxygen from the air in a process called biological oxidation. Carbon dioxide and water are formed as waste products, and the liberated energy is used in the body <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">for, among other things, muscle contraction and growth</span>. During the process of biological oxidation, free radicals - highly reactive agents - are also produced as a side effect. If these radicals are not destroyed, they will damage living cells, notably their lipids and proteins. Unsaturated fatty acids, a major component of all cell membranes, are particularly susceptible to oxidative damage.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\"><strong>Antioxidants<br /></strong>Vitamin E and selenium act as <em>antioxidants</em> by preventing this damage to cell components which <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">will always</span> occur <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">as part of oxidative</span> processes needed to release the energy in our food.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\"><span style=\"text-decoration: underline;\">Vitamin E</span> (alfa-tocopherol) is a <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">fat-soluble</span> vitamin. <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">It acts on</span> the lipid-rich membranes of the cells, where it helps to prevent free radicals from damaging these cell structures.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\"><span style=\"text-decoration: underline;\">Selenium</span> is a water soluble mineral that is needed in very small quantities (see below). Selenium is part of the intracellular enzyme glutathione peroxidase, which helps to prevent the formation of free radicals and <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">to destroy</span> oxidized lipids (peroxides) in the cells.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\">The requirements for vitamin E and selenium that are given in the following tables are according <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">to NRC-2007</span> recommendations.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\"><strong><span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">Vitamin E requirements<br /></span></strong>The <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">requirements</span> for vitamin E <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">below</span> are <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">based on</span> NRC-2007*. The amount of vitamin E is given as international units (IU) and the requirements are as IU per kg body weight per day. 1 IU is equivalent to 1 mg of the vitamin.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><em>Table 1. Daily requirements for vitamin E, IU per kg body weight.</em></span></p>\r\n<table class=\"Rutenettabell4-uthevingsfarge61\" style=\"border-collapse: collapse;\" border=\"1\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-width: 1pt medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: white;\">Type of horse</span></strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: white;\">Vitamin E requirement, IU per kg body weight</span></strong></span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Idle horses (maintenance) </strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Horses in training</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.6 – 2.0 </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Pregnant mares</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Lactating mares</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">2.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Young growing horses</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">2.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Stallions in the breeding season</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.6</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\">Vitamin E is relatively <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">non-toxic</span> and moderate overdosing will not cause any negative effects.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\"><strong><span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">Selenium requirements</span></strong></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">NRC 2007* gives the requirement for selenium as milligrams per kg (mg/kg) of dry matter in the horse’s daily ration.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><em>Table 2. Daily requirements for selenium, mg per kg dry matter in ration.</em></span></p>\r\n<table class=\"Rutenettabell4-uthevingsfarge61\" style=\"border-collapse: collapse;\" border=\"1\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-width: 1pt medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: white;\">Type of horse</span></strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: white;\">Selenium requirement, mg per kg dry matter</span></strong></span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Idle horses (maintenance) </strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Horses in training</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Pregnant mares</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Lactating mares</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Young growing horses</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Stallions in the breeding season</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><em>Dry m<span style=\"background-color: #ffffff;\">atter in rations for different types of horses are calculated using assumed feed intakes of 2.5% of body weight (BW) for heavy and very heavy exercise, for lactating mares and for growing horses; 2.25% of BW for moderate exercise; and 2.0% of BW for all other classes.</span></em></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\">Selenium is highly toxic and overdosing <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">must</span> be avoided.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\"><strong>Sources of vitamin E<br /></strong>Fresh, growing forage contains 100 – 400 IU of vitamin E per kg DM. The amount of vitamin E decreases as the plant matures. Grass hay and haylage contain from 20 – 60 IU per kg DM and the amount decreases during storage. For oats and barley typical values are around 20 IU per kg DM.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\">Concentrate mixtures for horses are commonly fortified with vitamin E. Typical concentrations in commercial concentrates are in the range 400 – 600 IU per kg.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\"><strong>Sources of selenium<br /></strong>Forage and grains grown in the UK and Scandinavia are typically low to very low in selenium. This means that horse owners must rely <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">on concentrate</span> mixtures and mineral supplements to <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">cover requirements</span>. Concentrate mixtures for horses are commonly supplemented with 0.4 – 0.6 mg selenium per kg.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\"><strong>What happens when selenium and vitamin E are deficient in the diet<br /></strong>Selenium or vitamin E deficiencies are uncommon in horses other than foals from birth to one <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">month</span> of age. They occur as a result of inadequate selenium intake by the mare during pregnancy, or inadequate selenium and/or vitamin E intake during lactation. The most common selenium and vitamin E deficiency disease in foals is white muscle disease. Mild deficiency of either selenium or vitamin E may lead to a decrease in the immune response to infectious diseases <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">and, with selenium,</span> slower growth.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\"><strong>How can you find out <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">whether</span> the vitamin E and selenium content of your horse’s diet is adequate?<br /></strong>To know the vitamin E and selenium content of <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">a diet</span>, you have to do some calculations. <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">With PC-Horse this can become a quick</span> and easy operation. PC-Horse calculates your horse’s individual requirements for vitamin E and selenium from the information you have <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">already</span> entered into the program. The contents of vitamin E and selenium are included for all feeds in the feed <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">list. You can instantly</span> see how well the requirements are covered as you compose the horse’s daily ration <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">using the PC-Horse program</span>. <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">The program will both warn you</span> when the diet is deficient, and <span style=\"background-image: none; background-repeat: repeat; background-attachment: scroll; background-position: 0% 0%; background-clip: border-box; background-origin: padding-box; background-size: auto auto;\">also</span> when there is a potentially toxic surplus of Selenium in the daily ration.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt; background-color: #ffffff;\">*NRC 2007. Nutrient Requirements of Horses, sixth revised edition. National Academic Press, Washington, D.C., USA.</span></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>What does this mean in practice?</strong><br />Daily intake of roughage varies based on feed quality, production classes, individual appetite and each individual\'s place in the herd hierarchy. This means that we must observe horses in a herd closely and make corrections to the feed offered each individual at night-time or early morning to avoid some individuals growing too fat or too thin.</p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/manual/demos\"><strong><strong>Watch a video on using PC-Horse</strong></strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/news/new-feedlist\"><strong>See what feeds are included in the program´s ready-to-go feed list</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/articles/topic-of-the-month/other-topics\"><strong>Previous month articles can be found here</strong></a></p>\r\n<p><em><strong>Give us topic suggestions for future monthly articles</strong></em></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" alt=\"PCHlogo-Science\" width=\"165\" height=\"64\" /></p>\r\n<hr />','',1,616,'2014-09-22 10:47:20',62,'','2016-03-16 14:54:10',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-09-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,146,'vitamin E, Selenium','Vitamin E and selenium function jointly in protecting body cells from oxidation-induced damage. Low levels of selenium can partly be replaced by higher levels of vitamin E and vice versa, but they can never totally replace each other. Selenium deficiency is a constant threat where soils are low in selenium, as in Scandinavia and the British Isles.',1,2013,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),(3257,3335,'Octobre 2014 - Vitamine E et Sélénium: anti-oxydants pour la protection des cellules','oct201422415','<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"line-height: 107%;\">La Vitamine E et le sélénium, utilisés en synergie, ont une action de protection des cellules par effet anti-oxydant. Les deux éléments agissent conjointement, même si les proportions de l’un et de l’autre peuvent être très variées, mais ils ne peuvent se remplacer totalement l’un l’autre. Un déficit en Sélénium est une contrainte constante sur des sols pauvres en Sélénium, fréquemment rencontrés en Scandinavie et dans les Iles Britanniques, mais aussi en Europe continentale sur les socles granitiques ou volcaniques (Bretagne, Massif central…). </span></strong></span></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/seasons/selen-vitaminE.jpg\" alt=\"selen-vitaminE\" /></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>L’oxydation biologique </strong></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">Pour extraire l’énergie chimique des nutriments organiques tels que les matières grasses et les glucides, tous les animaux utilisent l’oxygène de l’air, par un procédé dénommé oxydation biologique. Cette opération produit aussi parallèlement des radicaux libres, éléments à très haute activité. Les sous produits de cette opération sont le gaz carbonique et l’eau, et l’énergie libérée est utilisée par l’organisme, comme la contraction musculaire ou la croissance. Si ces radicaux ne sont pas détruits, ils sont très agressifs pour les cellules vivantes, qu’ils vont endommager, principalement dans leurs composants protéiques et lipidiques. Les acides gras insaturés, composants majeurs de toutes les membranes cellulaires, sont particulièrement sensibles à l’action destructrice des radicaux libres.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Anti-oxidants </strong></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">La Vitamine E et le sélénium agissent comme <em>anti-oxydants</em> en prévenant les destructions des composants cellulaires qui vont toujours apparaître durant le processus oxydatif nécessaire pour libérer l’énergie contenue dans les aliments.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><span style=\"text-decoration: underline;\">La Vitamine E</span> (alfa-tocophérol) est une vitamine liposoluble, dont l’activité se développe dans les membranes cellulaires riches en lipides, en aidant à empêcher l’action nocive des radicaux libres sur les structures cellulaires</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><span style=\"text-decoration: underline;\">Le Sélénium</span> est un oligo-élément hydrosoluble indispensable, mais en très faible quantités (voir ci-dessous). Le sélénium est inclus dans la structure chimique de l’enzyme intracellulaire dénommée glutathion péroxidase, qui participe à la prévention de la formation des radicaux libres et détruit les lipides oxydés (peroxydes) dans les cellules</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">Les besoins en vitamine E et sélénium indiqués dans les tableaux suivants correspondent aux recommandations 2007 du NRC.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Requirements for vitamin E </strong></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">Les besoins en vitamine E indiqués dans les tableaux suivants correspondent aux recommandations 2007 du NRC*.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">Les quantitésde vitamine E sont exprimées en unités internationales (UI) et les besoins sont en UI par kg de poids vif et par jour. 1 IU équivaut à 1 mg de vitamine.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><em>Tableau 1. Besoins quotidiens en vitamine E, UI par kg de PV.</em></span></p>\r\n<table class=\"Rutenettabell4-uthevingsfarge61\" style=\"border-collapse: collapse;\" border=\"1\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-width: 1pt medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: white;\">Type de cheval</span></strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: white;\">Vitamine E, besoins journaliers UI/ kg PV </span></strong></span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Chevaux à l’entretien </strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Chevaux à l’entraînement</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.6 – 2.0 </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Juments gravides</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Juments allaitantes</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">2.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Jeunes chevaux en croissance</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">2.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Etalons en saison de monte</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.6</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">La Vitamine E est peu toxique et un léger surdosage n’a aucun effet négatif.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Besoins en sélénium </strong></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">Les besoins recommandés par le NRC en 2007 pour le sélénium sont exprimés en milligrammes par kg (mg/kg) de matière sèche (MS) dans la ration journalière du cheval.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><em>Tableau 2. </em><em>Besoins quotidiens en sélénium, mg par kg de matière sèche de la ration.</em></span></p>\r\n<table class=\"Rutenettabell4-uthevingsfarge61\" style=\"border-collapse: collapse;\" border=\"1\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-width: 1pt medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: white;\"> Type de cheval</span></strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong><span style=\"color: white;\">Besoins en Sélénium, mg par kg de MS </span></strong></span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Chevaux à l’entretien </strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Chevaux à l’entraînement</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Juments gravides</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Juments allaitantes</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Jeunes chevaux en croissance</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Etalons en saison de monte</strong></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><em>La matière sèche de la ration journalière de différents types de chevaux est estimée en partant d’une ingestion théorique de 2.5% du poids corporel (PV) en cas de travail intense et très intense, ainsi que pour les juments allaitantes et les jeunes en croissance; 2.25% du PV pour un travail modéré et 2.0% du PV pour toutes les autres catégories.</em></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">Le Sélénium est hautement toxique et le surdosage doit être crupuleusement évité.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Sources de vitamine E</strong></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">L’herbe fraiche en période de pousse, contient 100 à 400 UI de vitamine E par kg MS. Cette quantité diminue quand les plantes arrivent à maturité. Le foin et l’enrubannage d’herbe contiennent de 20 à 60 UI par kg MS et la quantité diminue au fur et à mesure du stockage. Pour l’avoine et l’orge les valeurs moyennes tournent autour des 20 UI par kg MS.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">Les aliments composés pout chevaux sont généralement supplémentés en vitamine E. Les concentrations classiquement rencontrées vont de 400 à 600 UI par kg.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Sources de sélénium</strong></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">Les fourrages et céréales cultivés en Scandinavie sont classiquement pauvres en sélénium. Ceci signifie que les propriétaires de chevaux doivent s’appuyer sur des aliments concentrés et des suppléments minéraux, pour couvrir les besoins. Les aliments composés pout chevaux sont généralement supplémentés avec 0.4 à 0.6 mg de sélénium par kg.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Que se passe-t-il quand la ration est carencée en sélénium et vitamine E&nbsp;?</strong></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">Les carences en sélénium ou vitamine E sont rares chez le cheval, en dehors des poulains de la naissance à un mois d’âge. Ceci est dû à une ingestion insuffisante de sélénium par la jument durant la gestation, ou une carence en vitamine E et/ou sélénium durant la lactation. La maladie du poulain la plus fréquente est la Maladie du Muscle Blanc plus commune. Des carences moyennes tant en sélénium qu’en vitamine E peut entraîner une diminution de la réponse immunitaire aux maladies infectieuses et pour le sélénium seul, une croissance retardée peut apparaître.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\"><strong>Comment savoir si les apports en vitamine E et sélénium de la ration de votre cheval sont adéquates?</strong></span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">Pour connaître l’apport de votre ration en vitamine E et sélénium, vous devez faire quelques calculs. En utilisant le programme PC-Horse cela devient un exercice rapide et facile. PC-Horse calcule les besoins individuels de votre cheval en vitamine E et sélénium à partir des informations que vous avez fournies au programme. La composition en vitamine E et sélénium apparaît pour tous les aliments dans la liste des aliments, et vous pouvez donc instantanément voir comment sont couverts les besoins au fur et à mesure du calcul de la ration journalière par PC-Horse. Le programme vous préviendra automatiquement en cas de carence mais aussi en cas de risque de de surdosage toxique en Sélénium de la ration journalière.</span></p>\r\n<p><span style=\"font-size: 10pt;\">*NRC 2007. Nutrient Requirements of Horses, sixth revised edition. National Academic Press, Washington, D.C., USA.</span></p>','',1,616,'2014-09-22 10:47:20',62,'','2015-05-05 19:05:18',81,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-09-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,130,'sélénium, Vitamine E','La Vitamine E et le sélénium, utilisés en synergie, ont une action de protection des cellules par effet anti-oxydant. Les deux éléments agissent conjointement, même si les proportions de l’un et de l’autre peuvent être très variées, mais ils ne peuvent se remplacer totalement l’un l’autre. Un déficit en Sélénium est une contrainte constante sur des sols pauvres en Sélénium, fréquemment rencontrés en Scandinavie et dans les Iles Britanniques, mais aussi en Europe continentale sur les socles granitiques ou volcaniques (Bretagne, Massif central…).',1,2819,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(3258,3336,'Oktober 2014 - Vitamin E og selen beskytter cellene mot oksidativ skade','oct201466864','<p>Vitamin E og selen virker i fellesskap for å beskytte kroppens celler mot oksidativ skade. Lavt inntak av selen kan delvis bli erstattet av høyere inntak av vitamin E og vice versa, men de kan aldri helt erstatte hverandre. Selen mangel er en konstant trussel der jordsmonnet har lavt seleninnhold, som i Skandinavia, de ​​britiske øyer og flere europeiske land.<strong> </strong></p>\r\n<p><strong><img src=\"images-joomla/stories/seasons/selen-vitaminE.jpg\" alt=\"selen-vitaminE\" /><br /> </strong><br /> <strong>Biologisk oksidasjon <br /> </strong>For å hente ut den kjemiske energien bundet i organiske næringsstoffer som fett og karbohydrater, bruker alle dyr oksygen fra luften i en prosess som kalles biologisk oksidasjon. Karbondioksid og vann dannes som avfall, og den frigjorte energien brukes i kroppen, blant annet til muskelsammentrekninger og vekst. Under denne prosessen med biologisk oksidasjon dannes også frie radikaler som er sterkt reaktive forbindelser. Hvis de frie radikalene ikke blir ødelagt, vil de ødelegge levende celler, i hovedsak cellens fett og proteiner. Umettede fettsyrer, som er en stor del av alle cellemembraner, er spesielt utsatt for oksidativ skade. <br /> <br /> <strong>Antioksidanter</strong> <br /> Vitamin E og selen virker som antioksidanter ved å hindre de oksidative skadene i cellene. <br /> Vitamin E (alfa-tokoferol) er et fettløselig vitamin og dets virkning er i de fettrike membranene i cellene, hvor det bidrar til å hindre at frie radikaler skader disse cellestrukturene. <br /> Selen er et vannløselig mineral som er nødvendig i svært små mengder (se nedenfor). Selen er en del av det intracellulære enzymet glutationperoksidase, som bidrar til å forhindre dannelsen av frie radikaler og ødelegge oksidert fett (peroksider) i cellene. <br /> Kravene til vitamin E og selen som er gitt i tabellene nedenfor er i henhold til NRC-2007 sine anbefalinger. <br /> <br /> <strong>Behov for vitamin E <br /> </strong>Behovet for vitamin E som er vist i Tabell 1 er i henhold til NRC-2007 *. Mengden av vitamin E er oppgitt som internasjonale enheter (IU), og behovene er oppgitt som IU per kg kroppsvekt per dag. 1 IU er ekvivalent med 1 mg av vitaminet. <br /> <br /> Tabell 1. Daglig behov for vitamin E, IU pr kg kroppsvekt.</p>\r\n<table class=\"Rutenettabell4-uthevingsfarge61\" style=\"border-collapse: collapse;\" border=\"1\" cellpadding=\"0\" cellspacing=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-width: 1pt medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt; color: white;\">Type hest</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt; color: white;\">Vitamin E behov, IU per kg kroppsvekt</span></strong></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Hester på vedlikehold</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">1.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Hester I trening</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">1.6 – 2.0 </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Drektige hopper</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">1.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Lakterende hopper</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">2.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Unghester</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">2.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Avelshingster i paringssesongen</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">1.6</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><em>Vitamin E er relativt lite giftig og moderat overdosering vil ikke gi noen negative effekter. <br /> </em><br /> <strong>Behov for selen <br /> </strong>NRC- 2007 * oppgir behovet for selen som milligram per kg (mg/kg) tørrstoff i hestens daglige rasjon.</p>\r\n<p>Tabell 2. Daglig behov for selen, mg per kg tørrstoff i rasjonen.</p>\r\n<table class=\"Rutenettabell4-uthevingsfarge61\" style=\"border-collapse: collapse;\" border=\"1\" cellpadding=\"0\" cellspacing=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-width: 1pt medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"color: white;\">Type hest</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"color: white;\">Selen behov, mg per kg tørrstoff i rasjonen</span></strong></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong>Hester på vedlikehold </strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\">0.1</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong>Hester i trening</strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\">0.1</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong>Drektige hopper</strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\">0.1</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong>Lakterende hopper</strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\">0.1</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong>Unghester</strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\">0.1</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong>Avelshingster i paringssesongen</strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\">0.1</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><em>Tørrstoff i rasjoner for ulike typer hester er beregnet ut fra et antatte fôropptak på 2,5% av kroppsvekt for hester med hard og intens trening, for lakterende hopper og for unghester; 2,25% av kroppsvekt for hester i moderat trening; og 2,0% av kroppsvekt for alle andre typer hester.</em></p>\r\n<p>Selen er svært giftig og overdosering må unngås. <br /> <br /> <strong>Kilder til vitamin E <br /> </strong>Friskt gras inneholder 100 - 400 IE vitamin E per kg tørrstoff (TS). Mengden av vitamin E avtar når plantene modnes. Høy og ensilasje inneholde 20-60 IE per kg TS og mengden synker under lagring. For havre og bygg er typiske verdier rundt 20 IE per kg TS. <br /> Kraftfôrblandinger til hest er oftest tilsatt vitamin E. Typiske konsentrasjoner i kommersielle kraftfôrblandinger er 400-600 IE per kg. <br /> <br /> <strong>Kilder til selen <br /> </strong>Grovfôr og korn dyrket i Skandinavia og andre europeiske land er vanligvis svært lave i selen. Dette betyr at hesteeiere må stole på kraftfôrblandinger og mineraltilskudd for å få dekket hestenes behov. Kraftfôrblandinger til hest er ofte tilsatt 0,4 til 0,6 mg selen per kg. <br /> <br /> <strong>Hva skjer når det er mangel av selen og vitamin E i rasjonen <br /> </strong>Sykdom som følge av selen og vitamin E mangel er uvanlig hos hester med unntak av føll fra fødsel til en måneds alder. Sykdom oppstår som følge av mangelfullt selen inntak hos hoppa under</p>\r\n<p>drektigheten, eller utilstrekkelig selen og/eller vitamin E inntak etter følling. Den mest vanlige selen og vitamin E-mangel sykdommen hos føll er hvitmuskelsyke. Mangel på enten selen eller vitamin E kan også føre til nedsatt immunrespons mot infeksjonssykdommer, og med selen langsommere vekst. <br /> <br /> <strong>Hvordan kan du finne ut om vitamin E og selen innholdet i hestens rasjon er tilstrekkelig? <br /> </strong>For å finne innholdet av vitamin E og selen i rasjonen, trenger du å gjøre noen beregninger. Når du bruker PC-Horse programmet gjøres dette enkelt og raskt. PC-Horse beregner hestens individuelle behov for vitamin E og selen fra den informasjonen du har lagt inn i programmet. Innholdet av vitamin E og selen er inkludert for alle fôr i fôrlisten, og du kan umiddelbart se hvor godt behovene er dekket mens du setter sammen hestens daglige rasjon ved hjelp av PC-Horse. Programmet vil advare både når rasjonen er mangelfull, og når det er et potensielt giftig overskudd av selen i den daglige rasjonen.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hvor stor nytte av PC-Horse har du i samband med dette?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse er et av verdens mest kvalifiserte hjelpemiddel for fôring av hester. Du kan følge med og holde orden på alle typer hester (rase, kjønn, vekt, hold, alder, treningsintensitet, utegang, mm) og fôre dem etter ferdig-til-bruk-analyser på markedets ledende hestefôr, samt kombinere disse med dine egne fôranalyser (Eurofins sine analyser kan leses inn i programmet automatisk). Næringsbehovet for hver enkelt hest beregnes individuelt. Dersom du ser en hest som avviker fra det normale eller ønskelige i vekt, utvikling eller adferd så kan du raskt korrigere hestens fôrplan for å rette på problemet.</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2014-09-22 10:47:20',62,'','2015-01-26 09:51:47',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-09-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,153,'for, selen, selén i hestefor, selénbehov','Vitamin E og selen virker i fellesskap for å beskytte kroppens celler mot oksidativ skade. Lavt inntak av selen kan delvis bli erstattet av høyere inntak av vitamin E og vice versa, men de kan aldri helt erstatte hverandre. Selen mangel er en konstant trussel der jordsmonnet har lavt seleninnhold, som i Skandinavia, de ​​britiske øyer og flere europeiske land.',1,2177,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3259,3337,'Oktober 2014 - Vitamin E og selen beskytter cellene mot oksidativ skade ','oct201466476','<p><strong><span style=\"font-size: 14pt; line-height: 107%;\"></span>Vitamin E og selen virker i fellesskap for å beskytte kroppens celler mot oksidativ skade. Lavt inntak av selen kan delvis bli erstattet av høyere inntak av vitamin E og vice versa, men de kan aldri helt erstatte hverandre. Selen mangel er en konstant trussel der jordsmonnet har lavt seleninnhold, som i Skandinavia, de ​​britiske øyer og flere europeiske land. <br /> </strong><br /> <strong>Biologisk oksidasjon <br /> </strong>For å hente ut den kjemiske energien bundet i organiske næringsstoffer som fett og karbohydrater, bruker alle dyr oksygen fra luften i en prosess som kalles biologisk oksidasjon. Karbondioksid og vann dannes som avfall, og den frigjorte energien brukes i kroppen, blant annet til muskelsammentrekninger og vekst. Under denne prosessen med biologisk oksidasjon dannes også frie radikaler som er sterkt reaktive forbindelser. Hvis de frie radikalene ikke blir ødelagt, vil de ødelegge levende celler, i hovedsak cellens fett og proteiner. Umettede fettsyrer, som er en stor del av alle cellemembraner, er spesielt utsatt for oksidativ skade. <br /> <br /> <strong>Antioksidanter</strong> <br /> Vitamin E og selen virker som antioksidanter ved å hindre de oksidative skadene i cellene. <br /> Vitamin E (alfa-tokoferol) er et fettløselig vitamin og dets virkning er i de fettrike membranene i cellene, hvor det bidrar til å hindre at frie radikaler skader disse cellestrukturene. <br /> Selen er et vannløselig mineral som er nødvendig i svært små mengder (se nedenfor). Selen er en del av det intracellulære enzymet glutationperoksidase, som bidrar til å forhindre dannelsen av frie radikaler og ødelegge oksidert fett (peroksider) i cellene. <br /> Kravene til vitamin E og selen som er gitt i tabellene nedenfor er i henhold til NRC-2007 sine anbefalinger. <br /> <br /> <strong>Behov for vitamin E <br /> </strong>Behovet for vitamin E som er vist i Tabell 1 er i henhold til NRC-2007 *. Mengden av vitamin E er oppgitt som internasjonale enheter (IU), og behovene er oppgitt som IU per kg kroppsvekt per dag. 1 IU er ekvivalent med 1 mg av vitaminet. <br /> <br /> Tabell 1. Daglig behov for vitamin E, IU pr kg kroppsvekt.</p>\r\n<table class=\"Rutenettabell4-uthevingsfarge61\" style=\"border-collapse: collapse;\" border=\"1\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-width: 1pt medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt; color: white;\">Type hest</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt; color: white;\">Vitamin E behov, IU per kg kroppsvekt</span></strong></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Hester på vedlikehold</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">1.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Hester I trening</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">1.6 – 2.0 </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Drektige hopper</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">1.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Lakterende hopper</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">2.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Unghester</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">2.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"font-size: 12pt;\">Avelshingster i paringssesongen</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 12pt;\">1.6</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><em>Vitamin E er relativt lite giftig og moderat overdosering vil ikke gi noen negative effekter. <br /> </em><br /> <strong>Behov for selen <br /> </strong>NRC- 2007 * oppgir behovet for selen som milligram per kg (mg/kg) tørrstoff i hestens daglige rasjon. </p>\r\n<p>Tabell 2. Daglig behov for selen, mg per kg tørrstoff i rasjonen.</p>\r\n<table class=\"Rutenettabell4-uthevingsfarge61\" style=\"border-collapse: collapse;\" border=\"1\" cellspacing=\"0\" cellpadding=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-width: 1pt medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"color: white;\">Type hest</span></strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong><span style=\"color: white;\">Selen behov, mg per kg tørrstoff i rasjonen</span></strong></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong>Hester på vedlikehold </strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\">0.1</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong>Hester i trening</strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\">0.1</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong>Drektige hopper</strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\">0.1</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong>Lakterende hopper</strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\">0.1</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong>Unghester</strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\">0.1</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><strong>Avelshingster i paringssesongen</strong></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\">0.1</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><em>Tørrstoff i rasjoner for ulike typer hester er beregnet ut fra et antatte fôropptak på 2,5% av kroppsvekt for hester med hard og intens trening, for lakterende hopper og for unghester; 2,25% av kroppsvekt for hester i moderat trening; og 2,0% av kroppsvekt for alle andre typer hester.</em></p>\r\n<p>Selen er svært giftig og overdosering må unngås. <br /> <br /> <strong>Kilder til vitamin E <br /> </strong>Friskt gras inneholder 100 - 400 IE vitamin E per kg tørrstoff (TS). Mengden av vitamin E avtar når plantene modnes. Høy og ensilasje inneholde 20-60 IE per kg TS og mengden synker under lagring. For havre og bygg er typiske verdier rundt 20 IE per kg TS. <br /> Kraftfôrblandinger til hest er oftest tilsatt vitamin E. Typiske konsentrasjoner i kommersielle kraftfôrblandinger er 400-600 IE per kg. <br /> <br /> <strong>Kilder til selen <br /> </strong>Grovfôr og korn dyrket i Skandinavia og andre europeiske land er vanligvis svært lave i selen. Dette betyr at hesteeiere må stole på kraftfôrblandinger og mineraltilskudd for å få dekket hestenes behov. Kraftfôrblandinger til hest er ofte tilsatt 0,4 til 0,6 mg selen per kg. <br /> <br /> <strong>Hva skjer når det er mangel av selen og vitamin E i rasjonen <br /> </strong>Sykdom som følge av selen og vitamin E mangel er uvanlig hos hester med unntak av føll fra fødsel til en måneds alder. Sykdom oppstår som følge av mangelfullt selen inntak hos hoppa under</p>\r\n<p>drektigheten, eller utilstrekkelig selen og/eller vitamin E inntak etter følling. Den mest vanlige selen og vitamin E-mangel sykdommen hos føll er hvitmuskelsyke. Mangel på enten selen eller vitamin E kan også føre til nedsatt immunrespons mot infeksjonssykdommer, og med selen langsommere vekst. <br /> <br /> <strong>Hvordan kan du finne ut om vitamin E og selen innholdet i hestens rasjon er tilstrekkelig? <br /> </strong>For å finne innholdet av vitamin E og selen i rasjonen, trenger du å gjøre noen beregninger. Når du bruker PC-Horse programmet gjøres dette enkelt og raskt. PC-Horse beregner hestens individuelle behov for vitamin E og selen fra den informasjonen du har lagt inn i programmet. Innholdet av vitamin E og selen er inkludert for alle fôr i fôrlisten, og du kan umiddelbart se hvor godt behovene er dekket mens du setter sammen hestens daglige rasjon ved hjelp av PC-Horse. Programmet vil advare både når rasjonen er mangelfull, og når det er et potensielt giftig overskudd av selen i den daglige rasjonen.</p>','',-2,81,'2014-09-22 10:47:20',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-09-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,7,'','',1,256,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3260,3338,'Oktober 2014 - Vitamin E och Selén skyddar cellerna mot oxideringsskador','oct201485168','<p>Vitamin E och selén samverkar i skyddet av kroppens celler mot sk. oxideringsskador.  Ett lågt intag av selén kan delvis ersättas av högre intag av vitamin E - och vice versa, men de kan aldrig helt ersätta varandra.  Selénbrist är ett konstant problem när jordmånen har lågt seléninnehåll, så som i Skandinavien, på de brittiska öarna och i flera andra europeiska länder.<strong> </strong></p>\r\n<p><strong><img src=\"images-joomla/stories/seasons/selen-vitaminE.jpg\" alt=\"selen-vitaminE\" /><br /> </strong><br /><strong>Biologisk oxidering<br /></strong>För att tillgodogöra sig den bundna kemiska energin i organiska näringsämnen som fett och kolhydrater, så använder alla djur syret i luften i en process som kallas biologisk oxidation. Koldioxid och vatten uppstår som restprodukt, och den frigjorda energin används av kroppen, bland annat för muskelsammandragningar och för tillväxt. Under den här bilologiska oxidationsprocessen uppstår även fria radikaler som är kraftigt reaktiva. Om de fria radikalerna inte förstörs, kommer de att förstöra levande celler, huvudsakligen cellens fett och proteiner. Omättade fettsyror, som utgör en stor del av alla kroppens cellmembran, är speciellt utsatta för oxidationsskador.<br /><br /><strong>Antioxidanter</strong><br /> Vitamin E och selén fungerar som antioxidanter genom att motverka de oxidanta skadorna i cellerna. <br /> Vitamin E (alfa-tokoferol) är en fettlöslig vitamin som är verksam i de fettrika membranen i cellerna, och där det bidrar till att hindra de fria radikalernas skadeverkningar i dessa cellstrukturer.<br /> Selén är ett vattenlösligt mineral som är nödvändigt, om än i mycket små mängder (se tabellen). Selén är en del av det intracellulära enzymet  glutationperoksidase, som bidrar till att förhindra tillblivelsen av fria radikaler och förstörelsen av oxiderat fett (peroxider) i cellerna.<br />Behoven som anges nedan för Vitamin E och selén bygger på NRC-2007 rekommendationer.<br /><br /><strong>Behov av vitamin E <br /> </strong>Behovet av vitamin E som visas i Tabell 1 följer NRC-2007 *. Mängden av vitamin E uppges som internationella enheter (IU), och behoven som IU per kg kroppsvikt per dag. 1 IU är lika med1 mg av vitaminet. <br /><br /> Tabell 1. Dagligt behov av vitamin E, IU pr kg kroppsvikt.</p>\r\n<table class=\"Rutenettabell4-uthevingsfarge61\" style=\"border-collapse: collapse;\" border=\"1\" cellpadding=\"0\" cellspacing=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-width: 1pt medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Hästtyp</span></td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><span style=\"color: white;\">Vitamin E behov, IU per kg kroppsvikt</span></span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Hästar i underhåll<br /></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Hästar I träning</span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.6 – 2.0 </span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Dräktiga ston<br /></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Digivande ston <br /></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">2.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Unghästar</span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">2.0</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Avelshingstar (betäckningstid)</span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">1.6</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><em>Vitamin E är relativt lite giftig och moderat överdosering ger inga negativa effekter. <br /> </em><br /><strong>Behov av selen <br /> </strong>NRC- 2007 * anger behovet av selen i milligram per kg (mg/kg) torrsubstans i hästens dagliga ranson.</p>\r\n<p>Tabell 2. Dagligt behov av selen, mg per kg torrsubstans i ransonen.</p>\r\n<table class=\"Rutenettabell4-uthevingsfarge61\" style=\"border-collapse: collapse;\" border=\"1\" cellpadding=\"0\" cellspacing=\"0\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-width: 1pt medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><span style=\"color: white;\">Hästtyp</span></span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: 1pt 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #70ad47; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\"><span style=\"color: white;\">Selen behov, mg per kg torrsubstans i ransonen</span></span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Hästar i underhåll</span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Hästar I träning</span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Dräktiga ston</span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Digivande ston </span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Unghästar</span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; background: none repeat scroll 0% 0% #e2efd9; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td style=\"width: 198.2pt; border-right: 1pt none; border-width: medium 1pt 1pt; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"198\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">Avelshingstar (betäckningstid)</span></p>\r\n</td>\r\n<td style=\"width: 252.6pt; border-width: medium 1pt 1pt medium; border-style: none; border-color: -moz-use-text-color; padding: 0cm 5.4pt;\" valign=\"top\" width=\"253\">\r\n<p style=\"margin-bottom: 0.0001pt; line-height: normal;\"><span style=\"font-size: 10pt;\">0.1</span></p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p><em>Torrsubstansen i ransonerna för de olika typerna av hästar har beräknats utifrån ett antaget foderintag på 2,5% av kroppsvikten för hästar i hård och intensiv träning, för digivande ston och unghästar; 2,25% av kroppsvikten för hästar i moderat träning; och 2,0% av kroppsvikten för de övriga haästtyperna.  <br /><strong>Selén är mycket giftig och överdosering måste undvikas.</strong></em></p>\r\n<p><br /><strong>Källor för vitamin E <br /> </strong>Friskt gräs innehåller 100 - 400 IE vitamin E per kg torrsubstans (TS). Mängden vitamin E avtar när plantorna mognar. Hö och hösilage innehåller 20-60 IE per kg TS och mängden sjunker  under lagring. För havre och korn är det typiska värdet runt  20 IE per kg TS. <br /> Kraftfoderblandningar för häst har ofta tillsatt vitamin E. Typiska halter i kommersiella kraftfoder är 400-600 IE per kg. <br /><br /><strong>Källor för selen <br /> </strong>Grovfoder och korn som växer i Skandinavien och andra europeiska länder har vanligen mycket låga selénhalter. Detta betyder att hästägare måste förlita sig på kraftfoder och mineraltillskott för att täcka hästarnas behov. Kraftfôrblandningar för hästar har ofta tillsatts 0,4 til 0,6 mg selen per kg. <br /><br /><strong>Vad händer om det saknas selén eller vitamin E i dagsransonen?<br /> </strong>Sjukdom som följer av brist på dessa ämnen är ovanlig med undantag från nyfödda föl fram till en månads ålder. Sjukdom uppstår då som en följd av att stoet har fått för lite selén under dräktigheten, eller givits otillräcklig mängd selén och/eller vitamin E efter fölningen.  Den vanligaste selén/vitamin E-relaterade sjukdomen hos föl är \"vitmuskelsjukdom\". Likaså kan det leda till nedsatt immunitet mot infektionssjukdomar, och med selén till långsammare tillväxt. <br /><br /><strong>Hur ser du om vitamin E og selén mängden i hästens ranson är tilräcklig? <br /> </strong>För att fastställa  vitamin E och selén i ransonen behöver du göra en del beräkningar. När du använder PC-Horse programmet görs detta snabbt och enkelt. PC-Horse beräknar hästens individuella behov av vitamin E och seleén baserat på den information du lagt in om hästen i programmet. I alla foder som ingår i programmets foderlistor finns värdena inlagda så du kan omedelbart se hur väl hästens behov täcks när du vill se detta eller göra en lämplig foderstat för hästen. Programmet varnar dig både när ransonen har för låga värden, eller om det finns ett potentiellt giftigt överskott av selén i dagsransonen.</p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>Hur har Du nytta av PC-Horse i samband med detta?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse är ett av världens mest kvalificerade hjälpmedel för utfodring av hästar. Du kan följa och hålla ordning på alla sorters hästar (ras, kön, vikt, hull, ålder, träningsintensitet, utegång, mm) och utfodra dem med färdig-att-använda-analyser på marknadens ledande foder samt kombinera dessa med dina egna foderanalyser (eurofins analyser kan läsas in direkt).</p>\r\n<p>Behoven för varje häst beräknas individuellt och när du ser en individ som avviker från det önskvärt normala i vikt eller beteende så kan du snabbt korrigera den hästens foderstat för att inte hamna i problem.</p>\r\n<p style=\"margin-top: 0.1pt; margin-right: 0cm; margin-bottom: 0.1pt;\"><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author.</em></p>','',1,616,'2014-09-22 10:47:20',62,'','2015-01-26 09:18:51',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-09-30 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',5,127,'selén, selénbrist, vitamin E, hästar och selén','Vitamin E och selén samverkar i skyddet av kroppens celler mot sk. oxideringsskador.  Ett lågt intag av selén kan delvis ersättas av högre intag av vitamin E - och vice versa, men de kan aldrig helt ersätta varandra.  Selénbrist är ett konstant problem när jordmånen har lågt seléninnehåll, så som i Skandinavien, på de brittiska öarna och i flera andra europeiska länder.',1,2555,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3261,3339,'VPN- PC-Horse i netværk','networking64785','<p>VPN - Virtuelt Privat Netværk ( Virtual Private Network)</p>\r\n<p>Et almindeligt anvendelsesområde for VPN-teknik er når store virksomheder med kontorer på geografiskt forskellige steder over hele verden behøver et fælles internt netværk. Dette gør det t.ex muligt at give medarbejdere tilgang til filer og funktioner på virksomhedens fælles server.</p>\r\n<p>PC-Horse fungerer også i sådanne netværk, men afhængigt af hastigheden og databelastningen mellem den lokale pc er og netværket kan det opstå et \"time-out\" problem for PC-Horse hvis der samtidigt forekommer alt for tung datatrafik på forbindelsen.</p>\r\n<p>Typiske symptomer på denne type af problemer er at PC-Horse fungerer godt og svarer hurtigt når man arbejder på kontoret, men giver lange svartider eller timeout (\"PC-Horse svarer ikke\") når man arbejder hjemmefra eller opkoblet via et, måske langsomt, modem.</p>\r\n<p>I disse tilfælde kan det være en fordel at gå fra netværket i den tid man arbejder med PC-Horse. Filer gemmes da lokalt på ens egen PC er. Når forbindelsen igen kobles på kommer de lokalt gemte filer normalt automatisk at blive synkroniseret og data (heste, stald, rapporter , mm) kopieres aover til anvenderens netværksplads på den centrale server.</p>','',1,50,'2014-10-14 10:22:20',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-10-14 10:22:20','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,65,'','',1,2227,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3263,3341,'VPN - Virtual Private Network','networking34140','<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span title=\"VPN is a common technology, used usually by larger companies with offices in different geographical locations.\">VPN est une technologie commune, habituellement utilisé par les grandes entreprises ayant des bureaux à différents endroits géographiques. </span><span title=\"VPN makes it possible for employees to use an internet connection to access files and features on the company\'s server in a shared network.\">VPN permet aux employés d\'utiliser une connexion internet pour accéder aux fichiers et aux fonctionnalités sur le serveur de l\'entreprise dans un réseau partagé.</span></span></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span title=\"PC-Horse also functions over such VPN networks but, depending on the connection speed and the data load between the local computer and the central network server, some &quot;time-out&quot; problems may occur for PC-Horse users, usually because there is too\">PC-Horse fonctionne également sur ces réseaux VPN, mais, en fonction de la vitesse de connexion et de chargement de données entre l\'ordinateur local et le serveur de réseau central, quelques problèmes \"time-out\" (déconnexion) peuvent se produire pour les utilisateurs PC-Horse, généralement parce qu\'il y a trop </span><span title=\"much data traffic over the connection.\">beaucoup de trafic de données via la connexion.</span></span></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span id=\"result_box\" lang=\"fr\"><span class=\"hps\">Les symptômes typiques de</span> <span class=\"hps\">ce type de problème</span> <span class=\"hps\">sont</span> <span class=\"hps\">que</span> <span class=\"hps\">PC</span><span>-Horse</span> <span class=\"hps\">fonctionne bien</span> <span class=\"hps\">et répond</span> <span class=\"hps alt-edited\">rapidement lorsqu\'</span> <span class=\"hps alt-edited\">il est connecté au serveur</span> <span class=\"hps alt-edited\">du bureau</span><span>, mais a</span> <span class=\"hps\">des temps de réponse</span> <span class=\"hps\">longs</span> <span class=\"hps\">ou même des problèmes</span> de <span class=\"hps alt-edited\">déconnexion</span> <span class=\"hps atn\">(par exemple «</span><span>PC</span><span>-Horse</span> <span class=\"hps\">ne répond pas»</span><span>) lorsque</span> <span class=\"hps alt-edited\">vous travaillez depuis la maison</span> (ou ailleurs) <span class=\"hps\">en ligne</span> <span class=\"hps\">et peut-être</span> <span class=\"hps\">en utilisant</span> <span class=\"hps alt-edited\">un modem</span> <span class=\"hps alt-edited\">trop lent</span><span>.</span></span></p>\r\n<p style=\"text-align: justify;\"><span class=\"hps\">Dans ce cas</span><span>, nous</span> <span class=\"hps\">vous recommandons de débrancher</span> <span class=\"hps\">la connexion VPN</span> <span class=\"hps alt-edited\">partagée</span> <span class=\"hps\">tout en travaillant</span> <span class=\"hps\">directement avec le programme</span> <span class=\"hps\">PC</span><span class=\"atn\">-</span><span class=\"alt-edited\">Horse</span><span>.</span> <span class=\"hps\">Les fichiers seront alors</span> <span class=\"hps alt-edited\">enregistrés localement</span> <span class=\"hps\">sur votre propre ordinateur</span>. <span class=\"hps\">Lorsque</span> <span class=\"hps alt-edited\">la connexion sera rétablie</span><span>,</span> <span class=\"hps alt-edited\">toutes les données sur</span> <span class=\"hps\">ces fichiers sauvegardés</span> <span class=\"hps\">localement</span> <span class=\"hps\">seront automatiquement</span> <span class=\"hps alt-edited\">synchronisées et</span> <span class=\"hps alt-edited\">vos données</span> <span class=\"hps\">(chevaux,</span> <span class=\"hps\">des écuries, des</span> <span class=\"hps\">rapports</span><span>, etc.)</span> <span class=\"hps alt-edited\">seront copiées dans</span> <span class=\"hps alt-edited\">la zone de l\'utilisateur</span> <span class=\"hps alt-edited\">réseau</span> <span class=\"hps\">sur le serveur central</span><span>.</span></p>','',1,50,'2014-10-14 10:22:20',62,'','2015-05-23 14:16:25',81,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-10-14 10:22:20','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',5,66,'','',1,1890,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'fr-FR',''),(3264,3342,'Arbeide i nettverk','networking66748','<p><strong>VPN - Virtuelt Privat Nettverk ( Virtual Private Network)</strong></p>\r\n<p>Et vanlig bruksområde for VPVN-teknikk er når større selskaper med kontor på ulike geografiske plasser over hele verden behøver et felles internt nettverk. Dette gjør det f.eks mulig å gi medarbeiderne tjlgang til filer og funksjoner på selskapets felles server.<br />PC-Horse fungerer også i slike nettverk, men avhengig av hastigheten og databelastningen mellom den lokale datamaskinen og nettverket kan det oppstå «time-out» problemer for PC-Horse dersom det samtidig er alt for tung datatrafikk på forbindelsen<br />Typiske symptomer på denne typen problem er at PC-Horse fungerer bra og svarer raskt når man arbeider oppkoblet på kontoret, men gir lange responstider eller timeout («PC-Horse svarer ikke») når man arbeider hjemmefra eller oppkoblet via et, kanskje langsomt, modem.</p>\r\n<p>Det kan da anbefales å koble fra den felles oppkoblingen mens man arbeider med PC-Horse. Filer lagres da lokalt på din egen datamaskin. Når forbindelsen igjen kobles opp kommer de lokalt lagrede filene vanligvis automatisk å bli synkronisert og data (hester, staller, rapporter, mm) kopieres over til brukerens nettverksområde på den sentrale serveren</p>','',1,50,'2014-10-14 10:22:20',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-10-14 10:22:20','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,68,'','',1,2162,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nb-NO',''),(3265,3343,'VPN- PC-Horse i nätverk','networking38211','<p><strong>VPN - Virtuellt Privat Nätverk ( Virtual Private Network)</strong></p>\r\n<p>Ett vanligt användningsområde för VPN-teknik är när större företag med kontor på geografiskt skilda platser över hela världen behöver ett gemensamt internt nätverk. Detta gör det t.ex möjligt att ge medarbetare tillgång till filer och funktioner på företagets gemensamma server.</p>\r\n<p>PC-Horse fungerar även i sådana nätverk, men beroende på hastigheten och databelastningen mellan den lokala datorn och närverket kan det uppstå \"time-out\" problem för PC-Horse om det samtidgt förekommer alltför tung datatrafik på förbindelsen.</p>\r\n<p>Typiska symptom på denna typ av problem är att PC-Horse fungerar väl och svarar snabbt när man arbetar uppkopplad på kontoret, men ger långa svarstider eller timeout (\"PC-Horse svarar ej\") när man arbetar hemifrån eller uppkopplad via ett, kanske långsamt, modem.</p>\r\n<p>Det kan då vara rekommendabelt att koppla bort sig från den gemensamma uppkopplingen under tiden man arbetar med PC-Horse. Filer sparas då lokalt på den egna datorn. När förbindelse återigen kopplas upp kommer de lokalt sparade filerna vanligtvis automatiskt att synkroniseras och data (hätar, stall, rapporter, mm) att kopieras över till användarens nätverksplats på den centrala servern.</p>','',-2,50,'2014-10-14 10:22:20',62,'','2014-12-18 14:40:42',1000,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-10-14 10:22:20','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',4,13,'','',1,170,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'nl-NL',''),(3266,3344,'PC-Horse i nätverk','networking46','<p><strong>VPN - Virtuellt Privat Nätverk ( Virtual Private Network)</strong><br /><br />Ett vanligt användningsområde för VPN-teknik är när större företag med kontor på geografiskt skilda platser över hela världen behöver ett gemensamt internt nätverk. Detta gör det t.ex möjligt att ge medarbetare tillgång till filer och funktioner på företagets gemensamma server.</p>\r\n<p>PC-Horse fungerar även i sådana nätverk, men beroende på hastigheten och databelastningen mellan den lokala datorn och närverket kan det uppstå \"time-out\" problem för PC-Horse om det samtidgt förekommer alltför tung datatrafik på förbindelsen.</p>\r\n<p>Typiska symptom på denna typ av problem är att PC-Horse fungerar väl och svarar snabbt när man arbetar uppkopplad på kontoret, men ger långa svarstider eller timeout (\"PC-Horse svarar ej\") när man arbetar hemifrån eller uppkopplad via ett, kanske långsamt, modem.</p>\r\n<p>Det kan då vara rekommendabelt att koppla bort sig från den gemensamma uppkopplingen under tiden man arbetar med PC-Horse. Filer sparas då lokalt på den egna datorn. När förbindelse återigen kopplas upp kommer de lokalt sparade filerna vanligtvis automatiskt att synkroniseras och data (hätar, stall, rapporter, mm) att kopieras över till användarens nätverksplats på den centrala servern.</p>','',1,50,'2014-10-14 10:22:20',62,'','2018-05-16 13:57:26',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-10-14 10:22:20','0000-00-00 00:00:00','','','{\"article_layout\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"info_block_show_title\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_associations\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_page_title\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',5,67,'pc-horse i nätverk, pc-horse i VPN','Ett vanligt användningsområde för VPN-teknik är när större företag med kontor på geografiskt skilda platser över hela världen behöver ett gemensamt internt nätverk. Detta gör det t.ex möjligt att ge medarbetare tillgång till filer och funktioner på företagets gemensamma server.\r\n\r\nPC-Horse fungerar även i sådana nätverk, men beroende på hastigheten och databelastningen mellan den lokala datorn och närverket kan det uppstå \"time-out\" problem för PC-Horse om det samtidgt förekommer alltför tung datatrafik på förbindelsen. Typiska symptom på denna typ av problem är att PC-Horse fungerar väl och svarar snabbt när man arbetar uppkopplad på kontoret, men ger långa svarstider eller timeout (\"PC-Horse svarar ej\") när man arbetar hemifrån eller uppkopplad via ett, kanske långsamt, modem.',1,2392,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'sv-SE',''),(3267,3345,'November 2014 - Vitamin D','nov2014-da','<p>Vitamin D er nødvendig for normal omsætning af calcium hos dyr og mennesker. Mangel kan føre til rakitis(engelsk syge). Dette er en tilstand som medfører deformerede ben som følge af for lave koncentrationer af calcium og fosfor i ledbrusk og benvæv. Vitaminet findes som vitamin D2 (Ergocalciferol) i planter og som vitamin D3 (Kolecalciferol) i animalsk foder, særlig fra fisk. De to former, D2 og D3 har samme biologiske aktivitet, 1 mikrogram (µg) av D2 eller D3 svarer til 40 internationale enheder (IU) vitamin D. Når hestene går ude i sommerhalvåret vil sollyset betyde, at der bliver dannet vitamin D3 i huden. Dette indebærer, at heste som er meget ude i solen ikke har behov for ekstra tilførsel af vitamin D. I vinterhalvåret er der meget mindre sollys, særlig på de nordlige breddegrader og vi må sikre at foderrationen indeholder tilstrækkeligt med vitamin D for at undgå mangel.</p>\r\n<p><strong>Hvordan virker vitamin D i hestens krop ?</strong><br />I kroppen skal vitamin D2 og D3 omdannes til den biologisk aktive form 1,25(OH)2 D. Denne virker som et hormon og føres med blodet til tarmen, nyrene og skelettet. Her fører det til øget absorption af calcium fra tarmen, mindre udskillelse af calcium i nyrerne (øget resorption) og påvirker både mobilisering og resorption af calcium og fosfor fra skelettet. I tilæg til betydningen som vitamin D har for calciumomsætingen er det også kendt at det påvirker cellernes vækst og deling.</p>\r\n<p><br /><img src=\"images-joomla/stories/seasons/vitamin-d-horse.png\" alt=\"vitamin-d-horse\" /></p>\r\n<p><strong>Hestens behov for vitamin D<br /></strong>For heste som går ude og får rigelig med sollys i sommerhalvåret er der ikke defineret et behov for vitamin D, da sollyset fører til tilstrækkelig produktion af vitamin D i huden. For heste som opstaldes inde i vinterhalvåret hvor sollyset er stærkt reduseret, har NRC, 2007 defineret følgende behov.<br />For alle typer voksne heste (vedligehold, drægtighed, lakterende, i træning, avlshingste) er det daglige behov sat til 6,6 IU vitamin D per kg kropsvægt.<br />For ungheste er behovet 22.2, 17.4, 15.9 og 13.7 IU per kg kropsvægt ved en alder på henholdsvis 0-6, 7-12, 13-18 og 19-24 måneder.<br />For ungheste i træning er behovet sat til 20 IU per kg kropsvægt (gælder kun ungheste som er ældre end 12 måneder).<strong><br /></strong></p>\r\n<p><strong>Vitamin D i hestens foder<br /></strong>Kraftfoderblandinger til heste er normalt tilsat vitamin D. De tilsatte mængder varierer, men ligger normalt i området 500 – 2000 IU per kg foder.<br />Korn indeholder kun ganske lidt vitamin D.<br />Græs, wrap og hø indeholder imidlertid en del vitamin D, men mængderne varierer betydelig. Indholdet af vitamin D i græs øges med græssets udvikling. Det vil sige at græs som bliver slået sent på året indeholder mere vitamin D end tidligt slået græs. Hø eller wrap som har tørret i en periode i solen vil have højere indhold af vitamin D, afhængigt af hvor længe græsset har vært udsat for sollys.<br />Vitamin D bliver almindeligvis ikke analyseret i grovfoderet , men af litteraturen fremgår indholdet af vitamin D som normalt er representativt for de forskellige typer af grovfoder. PC-Horse anvender værdier for indhold af vitamin D i græs, wrap og hø i henhold til Ballet et al., 2000.</p>\r\n<p><strong>Tabell 1. Middelværdier for indhold af vitamin D i græs, wrap og hø, IU per kg TS (Ballet et al., 2000).</strong></p>\r\n<table style=\"width: 550px;\" align=\"left\" border=\"1\" cellpadding=\"10\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td> </td>\r\n<td><span style=\"font-size: 8pt; line-height: 107%; font-family: arial,helvetica,sans-serif;\">Græs*</span></td>\r\n<td>Wrap</td>\r\n<td>Hø</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Vitamin D, IU/kg DM</td>\r\n<td>365</td>\r\n<td>440</td>\r\n<td>1155</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p> </p>\r\n<p><br />*Græs og kløver</p>\r\n<p>Når du bruger PC-Horse til at udregne foderrationer til dine heste ser du let hvor meget vitamin D der er i rationen. Du får en advarsel hvis mængderne er udenfor det anbefalede område. Vitamin D er et af de fedtopløselige vitaminer som lagres i kropsfedtet og kan føre til forgiftning hvis det bliver givet i for store mængder over lang tid. PC-Horse giver en advarsel hvis vitamin D bliver givet i for store mængder.</p>\r\n<p><em>Referense: Ballet, N., J.C. Robert &amp; P.E.V. Williams. 2000. Vitamins in forages. page 399-431 In: </em><em>Givens, D.I., E. Own, R.F.E. Axford &amp; H.M. Omed (Eds.). 2000. Forage evaluation in </em><em>ruminant nutrition. CABI Publishing.</em></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong> Hvordan har Du gavn af PC-Horse i forbindelse med dette?</strong></p>\r\n<p>PC-Horse er et af verdens mest kvalificerede hjælpemidler til fodringplanlægning for heste. Du kan følge og holde orden på hestene (race, køn, vægt, huld, alder, træningsintensitet, udegang, mm) og fodre dem med færdig foder –fra foderfirmaer samt kombinere disse med dine egne foderanalyser (eurofins analyser kan lægges ind direkte, dog ikke i DK endnu).</p>\r\n<p>Behovet for hver hest beregnes individuelt og hvis du har en hest som afviger fra det normale i vægt eller aktivitet så kan du hurtigt korrigere denne hests foderplan for at få fodringen til at passe.</p>\r\n<p><em>This article was originally written by Dr. Day Austbø.</em><br /> <em>Copyright: PC-Horse International - Norway 2012.</em><br /> <em>Feel free to use and publish the material. Please indicate the source and author<strong>.</strong></em><span style=\"color: #ff0000;\"><strong><span id=\"result_box\" lang=\"da\"><a href=\"administrator/index.php/da/manual/demos\"><span style=\"color: #ff0000;\"><span class=\"hps\"></span></span></a></span></strong></span></p>','',1,616,'2014-09-22 10:47:20',62,'','2015-01-26 10:14:24',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-10-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_tags\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"info_block_position\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_parent_category\":\"\",\"link_parent_category\":\"\",\"show_author\":\"\",\"link_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_publish_date\":\"\",\"show_item_navigation\":\"\",\"show_icons\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_hits\":\"\",\"show_noauth\":\"\",\"urls_position\":\"\",\"alternative_readmore\":\"\",\"article_layout\":\"\",\"show_publishing_options\":\"\",\"show_article_options\":\"\",\"show_urls_images_backend\":\"\",\"show_urls_images_frontend\":\"\"}',5,155,'hestens behov af vitamin D, d vitamin for heste','Hestens behov for vitamin D\r\nFor heste som går ude og får rigelig med sollys i sommerhalvåret er der ikke defineret et behov for vitamin D, da sollyset fører til tilstrækkelig produktion af vitamin D i huden. For heste som opstaldes inde i vinterhalvåret hvor sollyset er stærkt reduseret, har NRC, 2007 defineret følgende behov.\r\nFor alle typer voksne heste (vedligehold, drægtighed, lakterende, i træning, avlshingste) er det daglige behov sat til 6,6 IU vitamin D per kg kropsvægt.\r\nFor ungheste er behovet 22.2, 17.4, 15.9 og 13.7 IU per kg kropsvægt ved en alder på henholdsvis 0-6, 7-12, 13-18 og 19-24 måneder.\r\nFor ungheste i træning er behovet sat til 20 IU per kg kropsvægt (gælder kun ungheste som er ældre end 12 måneder).',1,1638,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"rights\":\"\",\"xreference\":\"\"}',0,'da-DK',''),(3269,3347,'November 2014 - Vitamin D','nov201489566','<hr />\r\n<p><span style=\"line-height: 107%;\"><span style=\"font-family: arial,helvetica,sans-serif;\"><em><span style=\"line-height: 115%;\"><em>The article is written by Dr. Dag Austbø at the Norwegian University of Life Sciences institution. Dr. Dag Austbø and Dr. Knut Hove are two of the key people behind the development of PC-Horse. Their scientific work and international networks contribute to the continued development of PC-Horse and to secure that our calculations are based on established scientific data.</em></span> </em> </span> </span></p>\r\n<hr />\r\n<p>Vitamin D is vital for calcium homeostasis in animals and man. A deficiency may lead to bone deformities, commonly called rickets, resulting from decreased concentrations of calcium and phosphorus in cartilage and bone. The vitamin is found as vitamin D2 (Ergocalciferol) in plants and as vitamin D3 (Cholecalciferol) in feeds of animal origin, especially fish. The two forms, D2 and D3 have similar biological activity; 1 µg of D2 or D3 equals 40 international units (IU) vitamin D. During summer, exposure to sunlight leads to production of vitamin D3 in the skin. This means that horses exposed to sunlight have no need for additional vitamin D from their ration. In winter however, sunlight is sparse, especially in northern altitudes and vitamin D should be supplied through the daily ration.</p>\r\n<p><strong>Role of vitamin D in the body</strong><br />In the body, the D vitamins are transformed into the biologically active form 1.25(OH)2D when needed. This molecule acts as a hormone, targeting the intestines, kidneys and bone. It facilitates calcium absorption, reabsorption of calcium from the kidneys and influences both mobilization and reabsorption of calcium and phosphorus from bone. In addition to the role of vitamin D in calcium metabolism, the vitamin also influences cell growth and differentiation.</p>\r\n<p><strong>Requirements for vitamin D</strong><br />Horses exposed to sunlight several hours a day will get enough vitamin D from the sun, and no extra supplements should be needed. But for horses with less exposure to sunlight, NRC 2007 defines specific requirements which should be provided with the feed to maintain adequate vitamin D levels:<br />- For adult horses at maintenance, in training, gestation and in lactation as well as for stallions in the mating season the daily requirements are set to 6.6 IU vitamin D per kg body weight. Therefore, typical daily intakes should be between 3000 and 4000 IU for a 500 kg horse.<br />- For young growing horses the requirements are set to 22.2, 17.4, 15.9 and 13.7 IU per kg body weight for 0-6, 7-12, 13-18, and 19-24 months of age.<br />- For young horses in training the requirements are 20 IU per kg body weight (applied only to horses older than 12 months of age).</p>\r\n<p><img style=\"display: block; margin-left: auto; margin-right: auto;\" src=\"images-joomla/stories/seasons/vitamin-d-horse.png\" alt=\"vitamin-d-horse\" /></p>\r\n<p><strong>Vitamin D in horse feeds</strong><br />Compound feeds for horses most often have added vitamin D3. The amounts added may vary, but are commonly between 500 and 2000 IU per kg.<br />Grains contain very little or no vitamin D. Fresh grasses, haylage and hay contain vitamin D2 in significant, but varying amounts. In general, vitamin D levels in grass increase in the later stages of maturity, meaning that late cut grass will have more vitamin D than early cut grass. When hay or haylage are dried in the sun, more vitamin D2 will be formed, depending on the duration of exposure to sunlight.<br />Vitamin D is normally not analyzed in forage samples due to cost. In the planning of rations, horse owners therefore have to rely upon mean values given in the literature. In PC-Horse we use values for vitamin D in grass, haylage and hay according to Ballet et al., 2000.</p>\r\n<p><strong>Table 1. Mean values for vitamin D in grass, haylage and hay, IU per kg dry matter. (Ballet et al., 2000).</strong></p>\r\n<table style=\"width: 550px; margin-left: auto; margin-right: auto;\" border=\"1\" cellpadding=\"10\" align=\"left\">\r\n<tbody>\r\n<tr>\r\n<td>&nbsp;</td>\r\n<td>Grass*</td>\r\n<td>Haylage</td>\r\n<td>Hay</td>\r\n</tr>\r\n<tr>\r\n<td>Vitamin D, IU/kg DM</td>\r\n<td>365</td>\r\n<td>440</td>\r\n<td>\r\n<p>1155</p>\r\n</td>\r\n</tr>\r\n</tbody>\r\n</table>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p>&nbsp;</p>\r\n<p><br />*Grass and legumes</p>\r\n<p>By using PC-Horse to formulate rations for your horses you will immediately see how much vitamin D your horses get in their daily ration. You will also be warned if the amounts are out of the recommended range. Vitamin D is one of the vitamins which accumulate in body fat, and can be toxic if fed in too high amounts over prolonged periods of time. PC-Horse warns against Vitamin D overdosing.</p>\r\n<p><em>Reference:Ballet, N., J.C. Robert &amp; P.E.V. Williams. 2000. Vitamins in forages. page 399-431 In: Givens, D.I., E. Own, R.F.E. Axford &amp; H.M. Omed (Eds.). 2000. Forage evaluation in ruminant nutrition. CABI Publishing</em></p>\r\n<hr />\r\n<p><strong>What does this mean in practice?</strong></p>\r\n<p>Daily intake of roughage varies based on feed quality, production classes, individual appetite and each individual\'s place in the herd hierarchy. This means that we must observe horses in a herd closely and make corrections to the feed offered each individual at night-time or early morning to avoid some individuals growing too fat or too thin.</p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/manual/demos\"><strong><strong>Watch a video on using PC-Horse</strong></strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/news/new-feedlist\"><strong>See what feeds are included in the program´s ready-to-go feed list</strong></a></p>\r\n<p><a href=\"index.php/en/articles/topic-of-the-month/other-topics\"><strong>Previous month articles can be found here</strong></a></p>\r\n<p><em><strong>Give us topic suggestions for future monthly articles</strong></em></p>\r\n<p><img src=\"images-joomla/stories/pchimages/PCHlogo-Science.jpg\" alt=\"PCHlogo-Science\" width=\"165\" height=\"64\" /></p>\r\n<hr />','',1,616,'2014-09-22 10:47:20',62,'','2016-03-16 14:54:10',10,0,'0000-00-00 00:00:00','2014-10-31 22:55:00','0000-00-00 00:00:00','','','{\"created_by\":67,\"created_by_alias\":\"\",\"access\":0,\"created\":\"\",\"publish_up\":\"\",\"publish_down\":\"\",\"show_title\":\"\",\"link_titles\":\"\",\"show_intro\":\"\",\"show_section\":\"\",\"link_section\":\"\",\"show_category\":\"\",\"link_category\":\"\",\"show_vote\":\"\",\"show_author\":\"\",\"show_create_date\":\"\",\"show_modify_date\":\"\",\"show_pdf_icon\":\"\",\"show_print_icon\":\"\",\"show_email_icon\":\"\",\"language\":\"\",\"keyref\":\"\",\"readmore\":\"\"}',3,144,'vitamin D for horses','Compound feeds for horses most often have added vitamin D3. The amounts added may vary, but are commonly between 500 and 2000 IU per kg.\r\nGrains contain very little or no vitamin D. Fresh grasses, haylage and hay contain vitamin D2 in significant, but varying amounts. In general, vitamin D levels in grass increase in the later stages of maturity, meaning that late cut grass will have more vitamin D than early cut grass. When hay or haylage are dried in the sun, more vitamin D2 will be formed, depending on the duration of exposure to sunlight.\r\nVitamin D is normally not analyzed in forage samples due to cost. In the planning of rations, horse owners therefore have to rely upon mean values given in the literature. In PC-Horse we use values for vitamin D in grass, haylage and hay according to Ballet et al., 2000.',1,1630,'{\"robots\":\"\",\"author\":\"\",\"tags\":\"\"}',0,'en-GB',''),